# Úřední věstník C 282/2006

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 282 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4920. listopadu 2006 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 282

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4920. listopadu 2006

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Účetní dvůr |
| 2006/C 282/1 | Zvláštní zpráva č. 7/2006 o investicích do rozvoje venkova: Řeší účelně problémy venkovských oblastí? – spolu s odpověďmi Komise | 1 |
| 2006/C 282/2 | Zvláštní zpráva č. 8/2006: Rostoucí úspěch? Účelnost podpory Evropské unie na operační programy pro producenty ovoce a zeleniny, spolu s odpověďmi Komise | 32 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Účetní dvůr

2006/C 282/1

Zvláštní zpráva č. 7/2006 o investicích do rozvoje venkova: Řeší účelně problémy venkovských oblastí? – spolu s odpověďmi Komise

1

2006/C 282/2

Zvláštní zpráva č. 8/2006: Rostoucí úspěch? Účelnost podpory Evropské unie na operační programy pro producenty ovoce a zeleniny, spolu s odpověďmi Komise

32

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Účetní dvůr

| 20.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 282/1

---

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA č. 7/2006

o investicích do rozvoje venkova: Řeší účelně problémy venkovských oblastí?

spolu s odpověďmi Komise

(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)

(2006/C 282/01)

OBSAH

Slovníček pojmů a zkratek

| I–VII | SHRNUTÍ |
| --- | --- |

I–VII

| 1–15 | ÚVOD |
| --- | --- |

1–15

| 1–3 | Základní informace |
| --- | --- |

1–3

| 4–10 | Popis investicí do rozvoje venkova |
| --- | --- |

4–10

| 4–5 | Právní základ |
| --- | --- |

4–5

| 6–8 | Cíle |
| --- | --- |

6–8

| 9–10 | Realizace |
| --- | --- |

9–10

| 11–15 | Rozsah a koncepce auditu |
| --- | --- |

11–15

| 11–13 | Otázky položené v rámci auditu |
| --- | --- |

11–13

| 14–15 | Koncepce auditu |
| --- | --- |

14–15

| 16–63 | PŘIPOMÍNKY |
| --- | --- |

16–63

| 16–28 | Auditní otázka 1: Má EU jasnou strategii a konzistentní přistup k politice rozvoje venkova a jsou tyto odpovídajícím způsobem stanoveny v programech členských států? |
| --- | --- |

16–28

| 16–18 | Jasnost strategie |
| --- | --- |

16–18

| 19–28 | Konzistentní přístup k rozvoji venkova |
| --- | --- |

19–28

| 29–39 | Auditní otázka 2: Jsou projekty vybrané pro financování ze zdrojů EU založeny na kritériích, která nejlépe odpovídají potřebám venkovských oblastí? |
| --- | --- |

29–39

| 29–34 | Podmínky a výběrové postupy |
| --- | --- |

29–34

| 35–39 | Efekt mrtvé váhy |
| --- | --- |

35–39

| 40–52 | Auditní otázka 3: Byly projekty realizovány ve venkovských oblastech a měly nějaký dopad? |
| --- | --- |

40–52

| 40–46 | Umístění projektů |
| --- | --- |

40–46

| 47–52 | Výsledky a dopady projektů kontrolovaných na místě |
| --- | --- |

47–52

| 53–63 | Auditní otázka 4: Jsou působení, výsledky a dopady náležitě sledovány a vyhodnocovány? |
| --- | --- |

53–63

| 53–63 | Celkový rámec a realizace systému sledování a hodnocení |
| --- | --- |

53–63

| 64–69 | ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ |
| --- | --- |

64–69

Příloha I – Seznam projektů auditovaných v členských státech

Příloha II – Definice venkovských oblastí – referenční hodnoty použité v rámci auditu

Příloha III – Příklady a dopady prověřovaných projektů

Odpovědi Komise

SLOVNÍČEK POJMŮ A ZKRATEKPOJMY






  Dopad

| Dopad | dlouhodobější socioekonomické důsledky, které lze pozorovat za určitou dobu po ukončení zásahu, které mohou mít vliv buďto na přímé adresáty zásahu nebo na nepřímé adresáty stojící mimo meze zásahu, kteří mohou na zásahu vydělat nebo prodělat |
| --- | --- |
| Leader | iniciativa financovaná ze strukturálních fondů, jejímž cílem je pomoc subjektům na venkově |
| Městská oblast | zeměpisná oblast, která nemá charakteristiky venkovské oblasti. Existují různé typologie, které klasifikují oblasti na venkovské a městské, například podle hustoty obyvatelstva |
| NUTS | klasifikace územních statistických jednotek (Nomenclature of Statistical Territorial Units), společná klasifikace EU pro regionální statistiky, která každý členský stát rozděluje do hierarchie oblastí (s označením NUTS 1, 2, 3 a LAU 1 a 2) podle národních správních jednotek |
| Příjemce | konečný příjemce platby EU |
| Výsledek | okamžité změny, k nimž dojde ve vztahu k přímým adresátům během jejich účasti na zásahu nebo na jejím konci (např. zlepšený přistup do oblasti díky postavené silnici, účinnější výroba v zemědělském podniku) |
| Výstup | to, co se vyrobí nebo čeho se dosáhne se zdroji přidělenými na určitý zásah (např. zařízení zemědělského podniku zakoupené zemědělcem, silnice postavená ve vesnici) |

dlouhodobější socioekonomické důsledky, které lze pozorovat za určitou dobu po ukončení zásahu, které mohou mít vliv buďto na přímé adresáty zásahu nebo na nepřímé adresáty stojící mimo meze zásahu, kteří mohou na zásahu vydělat nebo prodělat

Leader

iniciativa financovaná ze strukturálních fondů, jejímž cílem je pomoc subjektům na venkově

Městská oblast

zeměpisná oblast, která nemá charakteristiky venkovské oblasti. Existují různé typologie, které klasifikují oblasti na venkovské a městské, například podle hustoty obyvatelstva

NUTS

klasifikace územních statistických jednotek (Nomenclature of Statistical Territorial Units), společná klasifikace EU pro regionální statistiky, která každý členský stát rozděluje do hierarchie oblastí (s označením NUTS 1, 2, 3 a LAU 1 a 2) podle národních správních jednotek

Příjemce

konečný příjemce platby EU

Výsledek

okamžité změny, k nimž dojde ve vztahu k přímým adresátům během jejich účasti na zásahu nebo na jejím konci (např. zlepšený přistup do oblasti díky postavené silnici, účinnější výroba v zemědělském podniku)

Výstup

to, co se vyrobí nebo čeho se dosáhne se zdroji přidělenými na určitý zásah (např. zařízení zemědělského podniku zakoupené zemědělcem, silnice postavená ve vesnici)

| ESPON | Evropská pozorovací síť pro územní plánování (European Spatial Planning Observation Network) |
| --- | --- |
| EZOZF | Evropský zemědělský orientační a záruční fond |
| GŘ AGRI | generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova |
| HDP | hrubý domácí produkt |
| LAU | místní správní jednotka (Local Administrative Unit) |
| OECD | Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj |
| OP | operační program |
| PRV | program rozvoje venkova |
| SWOT | silné stránky, slabé stránky, příležitosti a hrozby (Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats) |
| SZP | společná zemědělská politika |

ESPON

Evropská pozorovací síť pro územní plánování (European Spatial Planning Observation Network)

EZOZF

Evropský zemědělský orientační a záruční fond

GŘ AGRI

generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

HDP

hrubý domácí produkt

LAU

místní správní jednotka (Local Administrative Unit)

OECD

Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj

OP

operační program

PRV

program rozvoje venkova

SWOT

silné stránky, slabé stránky, příležitosti a hrozby (Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats)

SZP

společná zemědělská politika

SHRNUTÍ

| I. | Venkovské oblasti čelí závažným výzvám, jakými jsou například vylidňování a nedostatek hospodářských příležitostí. Příspěvek EU na rozvoj venkova na období 2000–2006 činí více než 60 miliard EUR. Kolem 40 % tohoto rozpočtu se využívá na investice do rozvoje venkova. Ty zahrnují širokou škálu projektů, které společně řídí a realizují Komise a členské státy (viz body 1 až 10). |
| --- | --- |

I.

Venkovské oblasti čelí závažným výzvám, jakými jsou například vylidňování a nedostatek hospodářských příležitostí. Příspěvek EU na rozvoj venkova na období 2000–2006 činí více než 60 miliard EUR. Kolem 40 % tohoto rozpočtu se využívá na investice do rozvoje venkova. Ty zahrnují širokou škálu projektů, které společně řídí a realizují Komise a členské státy (viz body 1 až 10).

| II. | Tato zpráva obsahuje připomínky Účetního dvora vyplývající z auditu investic do rozvoje venkova. Audit hledal odpověď na tuto obecnou otázku: „Do jaké míry působení investičních opatření účelně řeší problémy venkovských oblastí?“ (viz body 3 a 11 až 15). |
| --- | --- |

II.

Tato zpráva obsahuje připomínky Účetního dvora vyplývající z auditu investic do rozvoje venkova. Audit hledal odpověď na tuto obecnou otázku: „Do jaké míry působení investičních opatření účelně řeší problémy venkovských oblastí?“ (viz body 3 a 11 až 15).

| III. | Pružnost nařízení o podpoře pro rozvoj venkova (široce vymezené cíle, nedostatek priorit) a chybějící jasná strategie v programech členských států vedly k situaci, kdy je nejasné, ke kterému cíli finanční prostředky přispěly. Programy členských států se zaměřují především na zemědělství a dostatečně neberou v úvahu charakteristiky podporované zeměpisné oblasti (viz body 16 až 28). |
| --- | --- |

III.

Pružnost nařízení o podpoře pro rozvoj venkova (široce vymezené cíle, nedostatek priorit) a chybějící jasná strategie v programech členských států vedly k situaci, kdy je nejasné, ke kterému cíli finanční prostředky přispěly. Programy členských států se zaměřují především na zemědělství a dostatečně neberou v úvahu charakteristiky podporované zeměpisné oblasti (viz body 16 až 28).

| IV. | Chybí účinné podmínky a výběrové postupy pro to, aby prostředky byly zaměřeny na nejpotřebnější zeměpisné oblasti a příjemce (viz body 29 až 34). Nedostačující účelné zaměření prostředků také vede ke zvýšenému riziku, že vznikne efekt mrtvé váhy, který snižuje účelnost pomoci (viz body 35 až 39). |
| --- | --- |

IV.

Chybí účinné podmínky a výběrové postupy pro to, aby prostředky byly zaměřeny na nejpotřebnější zeměpisné oblasti a příjemce (viz body 29 až 34). Nedostačující účelné zaměření prostředků také vede ke zvýšenému riziku, že vznikne efekt mrtvé váhy, který snižuje účelnost pomoci (viz body 35 až 39).

| V. | Významná část výdajů se realizuje v oblastech, které nejsou převážně venkovské. Ve srovnání s předchozím programovým obdobím se investiční podpora venkovských oblastí významně snížila (viz body 40 až 46). |
| --- | --- |

V.

Významná část výdajů se realizuje v oblastech, které nejsou převážně venkovské. Ve srovnání s předchozím programovým obdobím se investiční podpora venkovských oblastí významně snížila (viz body 40 až 46).

| VI. | Nebylo vždy možné stanovit účinek projektů, avšak v případech, kdy to možné bylo, byly klíčovými faktory, které zvyšovaly jejich účelnost, synergie s jinými projekty a jejich umístění ve venkovských oblastech (viz body 47 až 52). Nedostatky byly rovněž zjištěny v realizaci systému monitorování a hodnocení (viz body 53 až 63). |
| --- | --- |

VI.

Nebylo vždy možné stanovit účinek projektů, avšak v případech, kdy to možné bylo, byly klíčovými faktory, které zvyšovaly jejich účelnost, synergie s jinými projekty a jejich umístění ve venkovských oblastech (viz body 47 až 52). Nedostatky byly rovněž zjištěny v realizaci systému monitorování a hodnocení (viz body 53 až 63).

| VII. | Celkově Účetní dvůr konstatuje, že nelze zhodnotit, zda jsou investice do rozvoje venkova účelné. Cíle jsou příliš široce vymezeny a pro realizaci politiky chybějí strategie. Dva hlavní cíle politiky rozvoje venkova nejsou plněny vyváženě. Aby toho bylo dosaženo, Komise by spolu s členskými státy měla usilovat o zlepšení účelnosti této politiky. Důležitými prvky v tomto ohledu jsou vyjasnění cílů a stanovení zásad účelného zaměřování prostředků (viz body 64 až 69). |
| --- | --- |

VII.

Celkově Účetní dvůr konstatuje, že nelze zhodnotit, zda jsou investice do rozvoje venkova účelné. Cíle jsou příliš široce vymezeny a pro realizaci politiky chybějí strategie. Dva hlavní cíle politiky rozvoje venkova nejsou plněny vyváženě. Aby toho bylo dosaženo, Komise by spolu s členskými státy měla usilovat o zlepšení účelnosti této politiky. Důležitými prvky v tomto ohledu jsou vyjasnění cílů a stanovení zásad účelného zaměřování prostředků (viz body 64 až 69).

ÚVOD

Základní informace

| 1. | Rozvoj venkova má v rámci rozpočtu EU velký finanční význam. Příspěvek EU na programové období 2000–2006 je více než 60 miliard EUR. V rozpočtu na programové období 2007–2013 se navrhuje tuto částku zvýšit téměř na 70 miliard EUR. K tomu je třeba přičíst několik miliard eur z „odlišení“ neboli „modulace“, tj. převodu částek z přímých zemědělských dotací na rozvoj venkova (1). |
| --- | --- |

1.

Rozvoj venkova má v rámci rozpočtu EU velký finanční význam. Příspěvek EU na programové období 2000–2006 je více než 60 miliard EUR. V rozpočtu na programové období 2007–2013 se navrhuje tuto částku zvýšit téměř na 70 miliard EUR. K tomu je třeba přičíst několik miliard eur z „odlišení“ neboli „modulace“, tj. převodu částek z přímých zemědělských dotací na rozvoj venkova (1).

| 2. | Venkovské oblasti pokrývají velkou část území EU a žije v nich velká část jejího obyvatelstva. Ve srovnání s městskými oblastmi je ve venkovských oblastech HDP na obyvatele průměrně asi o třetinu nižší, hustota obyvatelstva zhruba desetkrát nižší a zaměstnanost v zemědělství přibližně desetkrát vyšší. Venkovské oblasti jsou obvykle vzdálenější a mají méně infrastruktury a základních služeb a čelí závažným potížím, jakými jsou například vylidňování a nedostatek hospodářských příležitostí. |
| --- | --- |

2.

Venkovské oblasti pokrývají velkou část území EU a žije v nich velká část jejího obyvatelstva. Ve srovnání s městskými oblastmi je ve venkovských oblastech HDP na obyvatele průměrně asi o třetinu nižší, hustota obyvatelstva zhruba desetkrát nižší a zaměstnanost v zemědělství přibližně desetkrát vyšší. Venkovské oblasti jsou obvykle vzdálenější a mají méně infrastruktury a základních služeb a čelí závažným potížím, jakými jsou například vylidňování a nedostatek hospodářských příležitostí.

| 3. | Tato zvláštní zpráva obsahuje připomínky k těmto opatřením obsaženým v nařízení o podpoře pro rozvoj venkova (2): „investice v zemědělských podnicích“, „zlepšení zpracovávání a uvádění zemědělských produktů na trh“ a „podpora přizpůsobování a rozvoje venkovských oblastí“. Uvedená opatření představují okolo 40 % disponibilního rozpočtu. V rámci těchto opatření lze financovat širokou škálu projektů, které jsou pro účely tohoto auditu označovány jako investice do rozvoje venkova. Dalšími důležitými opatřeními pro rozvoj venkova jako agroenvironment, podpora pro znevýhodněné oblasti (LFA) a lesnická opatření, která mají rovněž řešit problémy venkovských oblastí, se zabývaly předchozí zprávy (3). |
| --- | --- |

3.

Tato zvláštní zpráva obsahuje připomínky k těmto opatřením obsaženým v nařízení o podpoře pro rozvoj venkova (2): „investice v zemědělských podnicích“, „zlepšení zpracovávání a uvádění zemědělských produktů na trh“ a „podpora přizpůsobování a rozvoje venkovských oblastí“. Uvedená opatření představují okolo 40 % disponibilního rozpočtu. V rámci těchto opatření lze financovat širokou škálu projektů, které jsou pro účely tohoto auditu označovány jako investice do rozvoje venkova. Dalšími důležitými opatřeními pro rozvoj venkova jako agroenvironment, podpora pro znevýhodněné oblasti (LFA) a lesnická opatření, která mají rovněž řešit problémy venkovských oblastí, se zabývaly předchozí zprávy (3).

Popis investicí do rozvoje venkova

Právní základ

| 4. | Před rokem 2000 byla investiční opatření součástí strukturálních fondů a jejich cíle a podmínky byly vymezeny zvláštními nařízeními. Investice v zemědělských podnicích a zlepšení zpracovávání a uvádění zemědělských produktů na trh měly podporovat zemědělství v celé EU, zatímco opatření podporující přizpůsobování a rozvoj zemědělských oblastí měla řešit konkrétní problémy v těchto oblastech. |
| --- | --- |

4.

Před rokem 2000 byla investiční opatření součástí strukturálních fondů a jejich cíle a podmínky byly vymezeny zvláštními nařízeními. Investice v zemědělských podnicích a zlepšení zpracovávání a uvádění zemědělských produktů na trh měly podporovat zemědělství v celé EU, zatímco opatření podporující přizpůsobování a rozvoj zemědělských oblastí měla řešit konkrétní problémy v těchto oblastech.

| 5. | Počínaje rokem 2000 se rozvoj venkova stal „druhým pilířem SZP“ (4). Došlo k tomu tak, že investiční opatření se sloučila s celou řadou dalších opatření do jediného nařízení. Zatímco cíle strukturálních fondů byly zachovány, do politiky byly integrovány cíle SZP. Bylo stanoveno jen málo podmínek a od toho okamžiku se všechna opatření realizovala v celé EU. Vznikla tak decentralizovaná politika, která členským státům nabízí mnoho různých možností jak financovat národní a regionální priority. |
| --- | --- |

5.

Počínaje rokem 2000 se rozvoj venkova stal „druhým pilířem SZP“ (4). Došlo k tomu tak, že investiční opatření se sloučila s celou řadou dalších opatření do jediného nařízení. Zatímco cíle strukturálních fondů byly zachovány, do politiky byly integrovány cíle SZP. Bylo stanoveno jen málo podmínek a od toho okamžiku se všechna opatření realizovala v celé EU. Vznikla tak decentralizovaná politika, která členským státům nabízí mnoho různých možností jak financovat národní a regionální priority.

Cíle

| 6. | Nařízení stanoví dva globální cíle. První souvisí se zemědělstvím a lze jej shrnout jako zlepšení konkurenceschopnosti zemědělství a udržitelného hospodaření s půdou. Druhý se týká strukturálních změn zaostávajících regionů nebo regionů, které se potýkají s jinými strukturálními problémy. Podrobný přehled těchto cílů podává tabulka 1. |
| --- | --- |

6.

Nařízení stanoví dva globální cíle. První souvisí se zemědělstvím a lze jej shrnout jako zlepšení konkurenceschopnosti zemědělství a udržitelného hospodaření s půdou. Druhý se týká strukturálních změn zaostávajících regionů nebo regionů, které se potýkají s jinými strukturálními problémy. Podrobný přehled těchto cílů podává tabulka 1.

Tabulka 1

Cíle stanovené v nařízení o podpoře pro rozvoj venkova pro investiční opatření pro rozvoj venkova

| CELKOVÉ CÍLE VŠECH OPATŘENÍ PRO ROZVOJ VENKOVA (5) |
| --- |
| Opatření pro rozvoj venkova:






  — | doprovází a doplňují jiné nástroje společné zemědělské politiky, a tím přispívají k dosažení těchto cílů:






  a) | zvýšit produktivitu zemědělství podporou technického pokroku a zajišťováním racionálního rozvoje zemědělské výroby a optimálního využití produkčních činitelů, zejména pracovní síly; |

CELKOVÉ CÍLE VŠECH OPATŘENÍ PRO ROZVOJ VENKOVA (5)

Opatření pro rozvoj venkova:

—

doprovází a doplňují jiné nástroje společné zemědělské politiky, a tím přispívají k dosažení těchto cílů:

a)

zvýšit produktivitu zemědělství podporou technického pokroku a zajišťováním racionálního rozvoje zemědělské výroby a optimálního využití produkčních činitelů, zejména pracovní síly;

| b) | zajistit tak odpovídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva, a to zejména zvýšením individuálních příjmů osob pracujících v zemědělství; |
| --- | --- |

b)

zajistit tak odpovídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva, a to zejména zvýšením individuálních příjmů osob pracujících v zemědělství;

| c) | stabilizovat trhy; |
| --- | --- |

c)

stabilizovat trhy;

| d) | zajistit plynulé zásobování; |
| --- | --- |

d)

zajistit plynulé zásobování;

| e) | zajistit spotřebitelům dodávky za rozumné ceny, |
| --- | --- |

e)

zajistit spotřebitelům dodávky za rozumné ceny,

| — | se začlení mezi opatření podporující rozvoj a strukturální přizpůsobení regionů, jejichž rozvoj zaostává, a doprovází opatření podporující hospodářskou a sociální přeměnu oblastí, jež čelí strukturálním obtížím v dotyčných regionech, s ohledem na tento zvláštní cíl: Společenství za účelem podpory harmonického vývoje rozvíjí a prosazuje činnost vedoucí k posilování hospodářské a sociální soudržnosti. Společenství se především zaměří na snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a na snížení zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů nebo ostrovů, včetně zemědělských oblastí. |
| --- | --- |

—

se začlení mezi opatření podporující rozvoj a strukturální přizpůsobení regionů, jejichž rozvoj zaostává, a doprovází opatření podporující hospodářskou a sociální přeměnu oblastí, jež čelí strukturálním obtížím v dotyčných regionech, s ohledem na tento zvláštní cíl: Společenství za účelem podpory harmonického vývoje rozvíjí a prosazuje činnost vedoucí k posilování hospodářské a sociální soudržnosti. Společenství se především zaměří na snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a na snížení zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů nebo ostrovů, včetně zemědělských oblastí.

KONKRÉTNÍ CÍLE INVESTIČNÍCH OPATŘENÍ PRO ROZVOJ VENKOVA (6)

Investice v zemědělských podnicích

Zlepšení zpracovávání a uvádění zemědělských produktů na trh

Článek 33

| 1. | snižování výrobních nákladů |
| --- | --- |

1.

snižování výrobních nákladů

| 2. | zlepšování a přesměrování produkce |
| --- | --- |

2.

zlepšování a přesměrování produkce

| 3. | zvyšování jakosti |
| --- | --- |

3.

zvyšování jakosti

| 4. | ochrana a zlepšování přirozeného životního prostředí, hygienických podmínek a dobrých životních podmínek zvířat |
| --- | --- |

4.

ochrana a zlepšování přirozeného životního prostředí, hygienických podmínek a dobrých životních podmínek zvířat

| 5. | podpora diverzifikace činností zemědělského podniku |
| --- | --- |

5.

podpora diverzifikace činností zemědělského podniku

| 1. | zaměření produkce na očekávaný vývoj trhu nebo podpora rozvoje nových odbytišť zemědělských produktů |
| --- | --- |

1.

zaměření produkce na očekávaný vývoj trhu nebo podpora rozvoje nových odbytišť zemědělských produktů

| 2. | zlepšení nebo racionalizace obchodních sítí nebo zpracovatelských postupů |
| --- | --- |

2.

zlepšení nebo racionalizace obchodních sítí nebo zpracovatelských postupů

| 3. | zlepšení obchodní a obalové úpravy produktů nebo podpora lepšího využití nebo odstranění vedlejších produktů nebo odpadu |
| --- | --- |

3.

zlepšení obchodní a obalové úpravy produktů nebo podpora lepšího využití nebo odstranění vedlejších produktů nebo odpadu

| 4. | používání nových technologií |
| --- | --- |

4.

používání nových technologií

| 5. | upřednostňování inovačních investic |
| --- | --- |

5.

upřednostňování inovačních investic

| 6. | zlepšení a kontrola jakosti |
| --- | --- |

6.

zlepšení a kontrola jakosti

| 7. | zlepšování a kontrola zdravotních podmínek |
| --- | --- |

7.

zlepšování a kontrola zdravotních podmínek

| 8. | ochrana životního prostředí |
| --- | --- |

8.

ochrana životního prostředí

nejsou stanoveny žádné konkrétní cíle

| 7. | Nařízení také stanoví zvláštní cíle pro dvě z investičních opatření, která jsou rovněž uvedena v tabulce 1. Investice v zemědělských podnicích přispívají ke zlepšení příjmů v zemědělství a ke zlepšení životních, pracovních a výrobních podmínek. Investice, které mají zlepšit zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh, přispívají ke zvýšení konkurenceschopnosti a přidané hodnotě výrobků. |
| --- | --- |

7.

Nařízení také stanoví zvláštní cíle pro dvě z investičních opatření, která jsou rovněž uvedena v tabulce 1. Investice v zemědělských podnicích přispívají ke zlepšení příjmů v zemědělství a ke zlepšení životních, pracovních a výrobních podmínek. Investice, které mají zlepšit zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh, přispívají ke zvýšení konkurenceschopnosti a přidané hodnotě výrobků.

| 8. | Investice podporující adaptaci a rozvoj venkovských oblastí jsou běžně známé podle svého čísla v nařízení jako „opatření podle článku 33“. Tento článek stanoví, že podpora se poskytne na opatření týkající se zemědělských činností a jejich přeměn a činností na venkově, které nespadají do působnosti jiných opatření. Článek dále uvádí seznam odrážek (které jsou v této zprávě rovněž označovány jako opatření), pro něž nejsou stanoveny žádné podrobnosti a žádné konkrétní cíle. V rámci tohoto opatření lze tedy podporovat širokou škálu projektů. |
| --- | --- |

8.

Investice podporující adaptaci a rozvoj venkovských oblastí jsou běžně známé podle svého čísla v nařízení jako „opatření podle článku 33“. Tento článek stanoví, že podpora se poskytne na opatření týkající se zemědělských činností a jejich přeměn a činností na venkově, které nespadají do působnosti jiných opatření. Článek dále uvádí seznam odrážek (které jsou v této zprávě rovněž označovány jako opatření), pro něž nejsou stanoveny žádné podrobnosti a žádné konkrétní cíle. V rámci tohoto opatření lze tedy podporovat širokou škálu projektů.

Realizace

| 9. | Investiční opatření pro rozvoj venkova společně řídí a realizují Komise a členské státy. V praxi to znamená, že členské státy ve svých programech stanoví strategii a podmínky pro poskytnutí podpory, schvalují a kontrolují projekty, vyplácí prostředky příjemcům a podávají hlášení Komisi. Komise odpovídá za to, že programy, jejich realizace a výkaznictví jsou v souladu s ustanoveními právních předpisů. |
| --- | --- |

9.

Investiční opatření pro rozvoj venkova společně řídí a realizují Komise a členské státy. V praxi to znamená, že členské státy ve svých programech stanoví strategii a podmínky pro poskytnutí podpory, schvalují a kontrolují projekty, vyplácí prostředky příjemcům a podávají hlášení Komisi. Komise odpovídá za to, že programy, jejich realizace a výkaznictví jsou v souladu s ustanoveními právních předpisů.

| 10. | Možní příjemci (zemědělci, společnosti zpracovávající a uvádějící produkty na trh, místní orgány) předloží žádost prováděcímu orgánu v daném členském státě. Pokud projekt splňuje požadavky (podmínky pro poskytnutí podpory, dostupný rozpočet a někdy klasifikační a výběrová kritéria), je schválen a příjemce jej může realizovat. Po dokončení projektu příjemce požádá platební agenturu členského státu o proplacení. Platební agentura pak pravidelně žádá Komisi o proplacení vzniklých výdajů. |
| --- | --- |

10.

Možní příjemci (zemědělci, společnosti zpracovávající a uvádějící produkty na trh, místní orgány) předloží žádost prováděcímu orgánu v daném členském státě. Pokud projekt splňuje požadavky (podmínky pro poskytnutí podpory, dostupný rozpočet a někdy klasifikační a výběrová kritéria), je schválen a příjemce jej může realizovat. Po dokončení projektu příjemce požádá platební agenturu členského státu o proplacení. Platební agentura pak pravidelně žádá Komisi o proplacení vzniklých výdajů.

Rozsah a koncepce auditu

Otázky položené v rámci auditu

| 11. | Účetní dvůr se rozhodl provést audit výkonnosti se zaměřením na účelnost v rozsahu programového období 2000–2006. Zásada účelnosti znamená dosahování stanovených cílů a zamýšlených výsledků. |
| --- | --- |

11.

Účetní dvůr se rozhodl provést audit výkonnosti se zaměřením na účelnost v rozsahu programového období 2000–2006. Zásada účelnosti znamená dosahování stanovených cílů a zamýšlených výsledků.

| 12. | Jako klíčové prvky byly stanoveny plánování, realizace, dosažené působení a monitorování a hodnocení. Schéma 1 podává přehled těchto prvků a vztahů mezi nimi: |
| --- | --- |

12.

Jako klíčové prvky byly stanoveny plánování, realizace, dosažené působení a monitorování a hodnocení. Schéma 1 podává přehled těchto prvků a vztahů mezi nimi:

Image

| 13. | Cílem auditu bylo zjistit, do jaké míry investiční opatření pro rozvoj venkova účelně řeší problémy venkovských oblastí. Postupovalo se na základě následujících otázek vycházejících z výše uvedených čtyř klíčových prvků:






  a) | Má EU jasnou strategii a konzistentní přistup k politice rozvoje venkova a jsou tyto odpovídajícím způsobem stanoveny v programech členských států? |
| --- | --- | --- |

13.

Cílem auditu bylo zjistit, do jaké míry investiční opatření pro rozvoj venkova účelně řeší problémy venkovských oblastí. Postupovalo se na základě následujících otázek vycházejících z výše uvedených čtyř klíčových prvků:

a)

Má EU jasnou strategii a konzistentní přistup k politice rozvoje venkova a jsou tyto odpovídajícím způsobem stanoveny v programech členských států?

| b) | Jsou projekty vybrané pro financování ze zdrojů EU založeny na kritériích, která nejlépe odpovídají potřebám venkovských oblastí? |
| --- | --- |

b)

Jsou projekty vybrané pro financování ze zdrojů EU založeny na kritériích, která nejlépe odpovídají potřebám venkovských oblastí?

| c) | Byly projekty realizovány ve venkovských oblastech a měly nějaký dopad? |
| --- | --- |

c)

Byly projekty realizovány ve venkovských oblastech a měly nějaký dopad?

| d) | Jsou výstupy, výsledky a dopady náležitě monitorovány a vyhodnocovány? |
| --- | --- |

d)

Jsou výstupy, výsledky a dopady náležitě monitorovány a vyhodnocovány?

Koncepce auditu

| 14. | Audit se uskutečnil od ledna do prosince 2005 a byly při něm shromažďovány auditní doklady:






  a) | z analýzy právního základu, politických dokumentů, studií, programových dokumentů a kontrolních a hodnotících zpráv; |
| --- | --- | --- |

14.

Audit se uskutečnil od ledna do prosince 2005 a byly při něm shromažďovány auditní doklady:

a)

z analýzy právního základu, politických dokumentů, studií, programových dokumentů a kontrolních a hodnotících zpráv;

| b) | ze zkoumání náhodného vzorku 300 projektů EZOZF na programové období 2000–2006, přičemž hlavním cílem bylo získat reprezentativní přehled o umístění investic a socioekonomických problémech dané oblasti; |
| --- | --- |

b)

ze zkoumání náhodného vzorku 300 projektů EZOZF na programové období 2000–2006, přičemž hlavním cílem bylo získat reprezentativní přehled o umístění investic a socioekonomických problémech dané oblasti;

| c) | z devíti auditních návštěv v členských státech, které patřily k zemím s největším počtem plateb ve vzorku 300 projektů. Celkem bylo zkontrolováno 31 projektů se zaměřením na finančně nejdůležitější opatření. Seznam těchto projektů a příslušných opatření je v příloze I. Výběr 31 projektů byl proveden na subjektivním základě, aby byly zkoumány i projekty v oblastech s různými druhy venkovskosti. Cílem bylo též najít příklady obvyklých náležitých postupů. |
| --- | --- |

c)

z devíti auditních návštěv v členských státech, které patřily k zemím s největším počtem plateb ve vzorku 300 projektů. Celkem bylo zkontrolováno 31 projektů se zaměřením na finančně nejdůležitější opatření. Seznam těchto projektů a příslušných opatření je v příloze I. Výběr 31 projektů byl proveden na subjektivním základě, aby byly zkoumány i projekty v oblastech s různými druhy venkovskosti. Cílem bylo též najít příklady obvyklých náležitých postupů.

| 15. | Ke kontrole na místě byly vybrány následující členské státy a regiony na základě jejich velikosti v náhodném vzorku. Regiony nespadající pod cíl 1 (7): Francie (národní PRV), Německo (Dolní Sasko), Itálie (Emilia Romagna), Nizozemsko (národní PRV) a Španělsko (Katalánsko). Z regionů spadajících pod cíl 1: Německo (Braniborsko), Itálie (Kampánie), Portugalsko (Lisboa e Vale do Tejo) a Španělsko (národní OP). Návštěvy se uskutečnily v období červen–říjen 2005. |
| --- | --- |

15.

Ke kontrole na místě byly vybrány následující členské státy a regiony na základě jejich velikosti v náhodném vzorku. Regiony nespadající pod cíl 1 (7): Francie (národní PRV), Německo (Dolní Sasko), Itálie (Emilia Romagna), Nizozemsko (národní PRV) a Španělsko (Katalánsko). Z regionů spadajících pod cíl 1: Německo (Braniborsko), Itálie (Kampánie), Portugalsko (Lisboa e Vale do Tejo) a Španělsko (národní OP). Návštěvy se uskutečnily v období červen–říjen 2005.

PŘIPOMÍNKY

Auditní otázka 1: Má EU jasnou strategii a konzistentní přistup k politice rozvoje venkova a jsou tyto odpovídajícím způsobem stanoveny v programech členských států?

Jasnost strategie

Připomínka 1Pružnost nařízení (široce vymezené cíle, nedostatek priorit) a chybějící jasná strategie v programech členských států vedly k situaci, kdy je nejasné, ke kterému cíli finanční prostředky přispěly.

| 16. | Nařízení o podpoře pro rozvoj venkova má na jedné straně přispívat k dosažení cílů SZP a na druhé straně k sociální a hospodářské soudržnosti (viz bod 6). K dosažení těchto cílů stanoví nařízení řadu opatření. U některých jsou uvedeny konkrétní cíle, kdežto u jiných žádné (viz tabulka 1). Tato opatření sdružují podporu pro zlepšování konkurenceschopnosti v zemědělství, zlepšování životního prostředí a podporu venkovských oblastí. Nařízení neuvádí, které opatření by mělo přispívat ke kterému cíli ani v jakém poměru by cílů mělo být dosaženo. |
| --- | --- |

16.

Nařízení o podpoře pro rozvoj venkova má na jedné straně přispívat k dosažení cílů SZP a na druhé straně k sociální a hospodářské soudržnosti (viz bod 6). K dosažení těchto cílů stanoví nařízení řadu opatření. U některých jsou uvedeny konkrétní cíle, kdežto u jiných žádné (viz tabulka 1). Tato opatření sdružují podporu pro zlepšování konkurenceschopnosti v zemědělství, zlepšování životního prostředí a podporu venkovských oblastí. Nařízení neuvádí, které opatření by mělo přispívat ke kterému cíli ani v jakém poměru by cílů mělo být dosaženo.

| 17. | Investiční opatření jsou v nařízení vymezena pružně, protože podporu lze získat při splnění jen několika málo podmínek. Kromě toho mohou opatření přispívat ke kterémukoli z celkových cílů. |
| --- | --- |

17.

Investiční opatření jsou v nařízení vymezena pružně, protože podporu lze získat při splnění jen několika málo podmínek. Kromě toho mohou opatření přispívat ke kterémukoli z celkových cílů.

| 18. | U devíti programů členských států, které prověřoval, zjistil Účetní dvůr nedostatek jasné strategie. Některé programy jasně nestanoví, jaké cíle se sledují a v jakém poměru má určité opatření přispět k jejich splnění. U jiných programů se stanoví cíle, avšak realizují se opatření, kterými se dosahuje jiných cílů. Rozhodnutí o dané politice jsou tak neprůhledná: není zřejmé, kolik prostředků se používá ke kterému účelu. Příklady této situace jsou uvedeny v textovém rámečku 1.

  Textový rámeček 1Totéž opatření pro různé cíleJedním z opatření ve španělském programu pro zlepšení zemědělských struktur v oblastech spadajících pod cíl 1 jsou investice v zemědělských podnicích. V programu stanoveným cílem je zvýšit příjmy v zemědělství a zlepšit životní, pracovní a výrobní podmínky. Audit však zjistil, že skutečně dosažené cíle se lišily podle lokality investice. V oblastech produktivního zemědělství toto opatření přispívá k cíli, kterým je zlepšení konkurenceschopnosti zemědělství. V horských oblastech však tohoto opatření nabízí pomoc malým a nekonkurenčním zemědělským podnikům s cílem stabilizovat venkovské obyvatelstvo. V programu se na tyto různé cíle nepřidělují konkrétní zdroje. Dva různé cíle, které jsou předmětem tohoto opatření, nemají konkrétní zaměření a nesleduje se, kolik prostředků se vydává na každý z různých cílů nebo v každé z různých typů oblastí.Opatření správa vodních zdrojů a scelování pozemků představuje 70 % příspěvku EZOZF na portugalský program „Lisboa e Vale do Tejo“. Cílem programu je rozvoj moderního a konkurenceschopného zemědělství jako klíčového prvku pro rozvoj venkovských oblastí. Při auditu se však zjistilo, že opatřením se podporuje jak modernizace zavlažovacích soustav v úrodných oblastech, tak nové zavlažovací soustavy doplněné scelováním pozemků a infrastrukturou v oblastech s nedostatečnou zemědělskou strukturou (velmi malé pozemky, zastaralé zavlažovací soustavy). Opatření má dva různé cíle: zvýšit konkurenceschopnost vysoce produktivních oblastí a podpořit zemědělskou činnosti ve venkovských oblastech, jimž hrozí zanechání zemědělské činnosti a opuštění zemědělské půdy. Program nestanoví, v jakém poměru má program přispívat k jednomu či druhému cíli. Jediný projekt umístěný v hustě osídlené oblasti spotřeboval 29 % z celého příspěvku EZOZF na tento program.Nejasné cíleScelování pozemků se všeobecně považuje za nové uspořádání pozemků, kterým se má zlepšit struktura zemědělských podniků, a tím i jejich hospodářská životaschopnost. V nizozemském PRV je tato odrážka článku 33 finančně nejvýznamnějším opatřením. Nedostatek podrobného popisu v nařízení o podpoře pro rozvoj venkova umožňuje Nizozemsku použít tuto odrážku jako prostředek, jehož pomocí stát může kupovat pozemky pro rozvoj přírody. Z PRV schváleného Komisí vyplývá, že z částky přidělené na tuto odrážku by mělo 87 milionů EUR přispět k cíli, kterým je udržitelné zemědělství, a 16 milionů EUR k cíli, kterým je příroda a krajina. Audit Účetního dvora však ukázal, že ve skutečnosti hlavním cílem 86 % prostředků byl rozvoj přírody a pouze 14 % bylo určeno na udržitelné zemědělství. Tuto situaci umožňuje pružnost nařízení. Důsledkem je politika, u níž není známo, ke kterému cíli prostředky přispěly. |
| --- | --- |

18.

U devíti programů členských států, které prověřoval, zjistil Účetní dvůr nedostatek jasné strategie. Některé programy jasně nestanoví, jaké cíle se sledují a v jakém poměru má určité opatření přispět k jejich splnění. U jiných programů se stanoví cíle, avšak realizují se opatření, kterými se dosahuje jiných cílů. Rozhodnutí o dané politice jsou tak neprůhledná: není zřejmé, kolik prostředků se používá ke kterému účelu. Příklady této situace jsou uvedeny v textovém rámečku 1.

Textový rámeček 1Totéž opatření pro různé cíleJedním z opatření ve španělském programu pro zlepšení zemědělských struktur v oblastech spadajících pod cíl 1 jsou investice v zemědělských podnicích. V programu stanoveným cílem je zvýšit příjmy v zemědělství a zlepšit životní, pracovní a výrobní podmínky. Audit však zjistil, že skutečně dosažené cíle se lišily podle lokality investice. V oblastech produktivního zemědělství toto opatření přispívá k cíli, kterým je zlepšení konkurenceschopnosti zemědělství. V horských oblastech však tohoto opatření nabízí pomoc malým a nekonkurenčním zemědělským podnikům s cílem stabilizovat venkovské obyvatelstvo. V programu se na tyto různé cíle nepřidělují konkrétní zdroje. Dva různé cíle, které jsou předmětem tohoto opatření, nemají konkrétní zaměření a nesleduje se, kolik prostředků se vydává na každý z různých cílů nebo v každé z různých typů oblastí.Opatření správa vodních zdrojů a scelování pozemků představuje 70 % příspěvku EZOZF na portugalský program „Lisboa e Vale do Tejo“. Cílem programu je rozvoj moderního a konkurenceschopného zemědělství jako klíčového prvku pro rozvoj venkovských oblastí. Při auditu se však zjistilo, že opatřením se podporuje jak modernizace zavlažovacích soustav v úrodných oblastech, tak nové zavlažovací soustavy doplněné scelováním pozemků a infrastrukturou v oblastech s nedostatečnou zemědělskou strukturou (velmi malé pozemky, zastaralé zavlažovací soustavy). Opatření má dva různé cíle: zvýšit konkurenceschopnost vysoce produktivních oblastí a podpořit zemědělskou činnosti ve venkovských oblastech, jimž hrozí zanechání zemědělské činnosti a opuštění zemědělské půdy. Program nestanoví, v jakém poměru má program přispívat k jednomu či druhému cíli. Jediný projekt umístěný v hustě osídlené oblasti spotřeboval 29 % z celého příspěvku EZOZF na tento program.Nejasné cíleScelování pozemků se všeobecně považuje za nové uspořádání pozemků, kterým se má zlepšit struktura zemědělských podniků, a tím i jejich hospodářská životaschopnost. V nizozemském PRV je tato odrážka článku 33 finančně nejvýznamnějším opatřením. Nedostatek podrobného popisu v nařízení o podpoře pro rozvoj venkova umožňuje Nizozemsku použít tuto odrážku jako prostředek, jehož pomocí stát může kupovat pozemky pro rozvoj přírody. Z PRV schváleného Komisí vyplývá, že z částky přidělené na tuto odrážku by mělo 87 milionů EUR přispět k cíli, kterým je udržitelné zemědělství, a 16 milionů EUR k cíli, kterým je příroda a krajina. Audit Účetního dvora však ukázal, že ve skutečnosti hlavním cílem 86 % prostředků byl rozvoj přírody a pouze 14 % bylo určeno na udržitelné zemědělství. Tuto situaci umožňuje pružnost nařízení. Důsledkem je politika, u níž není známo, ke kterému cíli prostředky přispěly.

Konzistentní přístup k rozvoji venkova

Připomínka 2Programy členských států se zaměřují především na zemědělství a dostatečně neberou v úvahu charakteristiky podporované zeměpisné oblasti.

| 19. | Na úrovni členských států se uznávají dvě potřeby, a to prostřednictvím obecných cílů stanovených v článcích 33, 158 a 160 Smlouvy. Za prvé, řešit strukturální nedostatky, snížit nerovnosti v příjmech mezi venkovskými a městskými oblastmi, snížit nezaměstnanost na venkově, zlepšit konkurenceschopnost primárního sektoru a podporovat širší hospodářské příležitosti ve venkovských oblastech. Za druhé, vzhledem k hrozbám pro životaschopnost a vitalitu mnohých společenství na venkově, které jsou způsobeny nedostatkem hospodářských příležitostí, je třeba udržovat životaschopnost venkovských společenství, podporovat nové činnosti a napomáhat poskytování služeb na venkově. Kromě toho členské státy čelí širšímu spektru problémů, jako je zvýšené povědomí o kvalitě výrobků, dobré životní podmínky zvířat či environmentální otázky. |
| --- | --- |

19.

Na úrovni členských států se uznávají dvě potřeby, a to prostřednictvím obecných cílů stanovených v článcích 33, 158 a 160 Smlouvy. Za prvé, řešit strukturální nedostatky, snížit nerovnosti v příjmech mezi venkovskými a městskými oblastmi, snížit nezaměstnanost na venkově, zlepšit konkurenceschopnost primárního sektoru a podporovat širší hospodářské příležitosti ve venkovských oblastech. Za druhé, vzhledem k hrozbám pro životaschopnost a vitalitu mnohých společenství na venkově, které jsou způsobeny nedostatkem hospodářských příležitostí, je třeba udržovat životaschopnost venkovských společenství, podporovat nové činnosti a napomáhat poskytování služeb na venkově. Kromě toho členské státy čelí širšímu spektru problémů, jako je zvýšené povědomí o kvalitě výrobků, dobré životní podmínky zvířat či environmentální otázky.

| 20. | K uspokojení těchto rozmanitých potřeb byly vytvořeny různé koncepce územních přístupů k venkovským oblastem. Ty se na základě socioekonomické analýzy a strategie, která vyjadřuje různé aspekty rozvoje venkova v explicitním vztahu k ostatním zásahům v oblasti, zaměřují na určitou zeměpisnou oblast. Navíc obsahují integrovaný přístup, který je víceodvětvový a jsou do něho zapojeny všechny subjekty a zdroje v dané oblasti. Tím se maximalizují synergické efekty nejen v rámci jednoho programu, ale též mezi různými programy, které se v zóně provádějí. |
| --- | --- |

20.

K uspokojení těchto rozmanitých potřeb byly vytvořeny různé koncepce územních přístupů k venkovským oblastem. Ty se na základě socioekonomické analýzy a strategie, která vyjadřuje různé aspekty rozvoje venkova v explicitním vztahu k ostatním zásahům v oblasti, zaměřují na určitou zeměpisnou oblast. Navíc obsahují integrovaný přístup, který je víceodvětvový a jsou do něho zapojeny všechny subjekty a zdroje v dané oblasti. Tím se maximalizují synergické efekty nejen v rámci jednoho programu, ale též mezi různými programy, které se v zóně provádějí.

| 21. | V nezávislých hodnoceních rozvoje venkova iniciovaných Komisí se doporučuje územní přístup (8). Komise ve své třetí zprávě o ekonomické a sociální soudržnosti došla k závěru, že mnohé problémy venkovských oblastí jsou územní povahy (9). |
| --- | --- |

21.

V nezávislých hodnoceních rozvoje venkova iniciovaných Komisí se doporučuje územní přístup (8). Komise ve své třetí zprávě o ekonomické a sociální soudržnosti došla k závěru, že mnohé problémy venkovských oblastí jsou územní povahy (9).

| 22. | Dvě evropské konference o rozvoji venkova, v Corku (1996) a v Salcburku (2003), potvrdily význam územního přístupu. V Corku bylo zdůrazněno, že koncepce politiky rozvoje venkova musí být víceoborová a její uplatňování musí být víceodvětvové s jasným územním rozměrem (10). V Salcburku bylo konstatováno, že politika rozvoje venkova musí sloužit potřebám širší společnosti ve venkovských oblastech a přispívat k soudržnosti (11). |
| --- | --- |

22.

Dvě evropské konference o rozvoji venkova, v Corku (1996) a v Salcburku (2003), potvrdily význam územního přístupu. V Corku bylo zdůrazněno, že koncepce politiky rozvoje venkova musí být víceoborová a její uplatňování musí být víceodvětvové s jasným územním rozměrem (10). V Salcburku bylo konstatováno, že politika rozvoje venkova musí sloužit potřebám širší společnosti ve venkovských oblastech a přispívat k soudržnosti (11).

| 23. | Kromě toho je k dispozici velké množství studií o územním přístupu k rozvoji venkova, v nichž se tento přístup rovněž doporučuje. Známé ústavy a výzkumníci, včetně OECD a ESPON, ve svých studiích uvádějí závěry v tom smyslu, že odvětvový přístup je méně účelný než přístup územní. |
| --- | --- |

23.

Kromě toho je k dispozici velké množství studií o územním přístupu k rozvoji venkova, v nichž se tento přístup rovněž doporučuje. Známé ústavy a výzkumníci, včetně OECD a ESPON, ve svých studiích uvádějí závěry v tom smyslu, že odvětvový přístup je méně účelný než přístup územní.

| 24. | Druhým přístupem je tradiční „odvětvový“ přístup soustřeďující se na zemědělství, který se zaměřuje na jediné odvětví a nebere v úvahu charakteristiku podporované zeměpisné oblasti. Účetní dvůr zjistil, že programy členských států se převážně vyznačují tímto druhým přístupem. Klíčové prvky programu, jako jsou konkrétní cíle, analýza SWOT, popis stavu a opatření, se všechny zaměřují na zemědělství. Programy neumožňovaly účelné územní zaměření prostředků, protože potřebné prvky buďto chyběly, nebo byly neúplné (12). |
| --- | --- |

24.

Druhým přístupem je tradiční „odvětvový“ přístup soustřeďující se na zemědělství, který se zaměřuje na jediné odvětví a nebere v úvahu charakteristiku podporované zeměpisné oblasti. Účetní dvůr zjistil, že programy členských států se převážně vyznačují tímto druhým přístupem. Klíčové prvky programu, jako jsou konkrétní cíle, analýza SWOT, popis stavu a opatření, se všechny zaměřují na zemědělství. Programy neumožňovaly účelné územní zaměření prostředků, protože potřebné prvky buďto chyběly, nebo byly neúplné (12).

| 25. | Komise si uvědomuje, že je potřeba podpořit inovaci a diverzifikaci mimo tradiční zemědělství (13). Analýza výdajů na rozvoj venkova v současném programovém období, kterou provedl Účetní dvůr, však ukazuje, že téměř 90 % výdajů na rozvoj venkova směřuje do zemědělství. |
| --- | --- |

25.

Komise si uvědomuje, že je potřeba podpořit inovaci a diverzifikaci mimo tradiční zemědělství (13). Analýza výdajů na rozvoj venkova v současném programovém období, kterou provedl Účetní dvůr, však ukazuje, že téměř 90 % výdajů na rozvoj venkova směřuje do zemědělství.

| 26. | Toto silné zaměření na zemědělství ohrožuje dosažení jednoho z celkových cílů nařízení, kterým je snížení územních nevyvážeností. Vhodně vyváženým územním a odvětvovým přístupem by se toto nebezpečí zmírnilo. Úspěšný příklad integrace odvětvového a územního přístupu byl zjištěn v Kampánii (textový rámeček 2). Ukazuje to, že v rámci unijní politiky rozvoje venkova je možné územní přístup použít.

  Textový rámeček 2Prvky částečného územního přístupu v italském programu pro KampániiProgram pro Kampánii obsahuje tyto prvky územního přístupu:





  — | náležitý popis a diagnóza území. V programu se rozlišují dvě rozsáhlé zóny s různými problémy: oblasti s intenzivním zemědělstvím a „venkovské oblasti“. Posledně jmenované se definují pomocí různých kritérií a jejich průměrná hustota obyvatelstva je 127 obyv./km2 ve srovnání s 1 239 obyv./km2 vně těchto oblastí a zaměstnanost v zemědělství 22 % ve srovnání s 6 % ve zbytku regionu, |
| --- | --- | --- |

26.

Toto silné zaměření na zemědělství ohrožuje dosažení jednoho z celkových cílů nařízení, kterým je snížení územních nevyvážeností. Vhodně vyváženým územním a odvětvovým přístupem by se toto nebezpečí zmírnilo. Úspěšný příklad integrace odvětvového a územního přístupu byl zjištěn v Kampánii (textový rámeček 2). Ukazuje to, že v rámci unijní politiky rozvoje venkova je možné územní přístup použít.

Textový rámeček 2Prvky částečného územního přístupu v italském programu pro KampániiProgram pro Kampánii obsahuje tyto prvky územního přístupu:





  —

náležitý popis a diagnóza území. V programu se rozlišují dvě rozsáhlé zóny s různými problémy: oblasti s intenzivním zemědělstvím a „venkovské oblasti“. Posledně jmenované se definují pomocí různých kritérií a jejich průměrná hustota obyvatelstva je 127 obyv./km2 ve srovnání s 1 239 obyv./km2 vně těchto oblastí a zaměstnanost v zemědělství 22 % ve srovnání s 6 % ve zbytku regionu,

| — | cílem opatření, u nichž se uplatňuje sektorový přístup podle zemědělských výrobků, je podporovat hospodářsky životaschopné zemědělské a zpracovatelské podniky. Ty představují 23 % příspěvku z EZOZF. Přednost dostávají investice do oblastí, které se obzvláště hodí k výrobě daného zemědělského produktu. Dodatečnou přednost dostávají horské oblasti, |
| --- | --- |

—

cílem opatření, u nichž se uplatňuje sektorový přístup podle zemědělských výrobků, je podporovat hospodářsky životaschopné zemědělské a zpracovatelské podniky. Ty představují 23 % příspěvku z EZOZF. Přednost dostávají investice do oblastí, které se obzvláště hodí k výrobě daného zemědělského produktu. Dodatečnou přednost dostávají horské oblasti,

| — | čtyři opatření podle článku 33 řešící nedostatek základních služeb a podporující nové činnost, která představují 24 % prostředků z EZOZF, se provádějí pouze ve venkovských oblastech, |
| --- | --- |

—

čtyři opatření podle článku 33 řešící nedostatek základních služeb a podporující nové činnost, která představují 24 % prostředků z EZOZF, se provádějí pouze ve venkovských oblastech,

| — | přednost dostávají projekty umístěné ve venkovských oblastech, čímž se řeší potřeby těchto oblastí a vytvářejí se synergie s jinými investicemi v oblasti. |
| --- | --- |

—

přednost dostávají projekty umístěné ve venkovských oblastech, čímž se řeší potřeby těchto oblastí a vytvářejí se synergie s jinými investicemi v oblasti.

| 27. | Nové nařízení o podpoře pro rozvoj venkova, které bude platit od roku 2007, i nadále umožňuje členským státům uplatňovat převážně odvětvový přístup s hlavním zaměřením na zemědělství. Není zde žádný územní cíl, který by usiloval o vyváženější rozvoj zmenšováním rozdílů a prevencí územních nevyvážeností na úrovni EU, členských států nebo regionů. |
| --- | --- |

27.

Nové nařízení o podpoře pro rozvoj venkova, které bude platit od roku 2007, i nadále umožňuje členským státům uplatňovat převážně odvětvový přístup s hlavním zaměřením na zemědělství. Není zde žádný územní cíl, který by usiloval o vyváženější rozvoj zmenšováním rozdílů a prevencí územních nevyvážeností na úrovni EU, členských států nebo regionů.

| 28. | Pouze iniciativa Leader, která byla začleněna do nového nařízení, obsahuje územní přístup, přičemž také určitá opatření obsahují některé prvky tohoto přístupu kvůli své víceodvětvové povaze. Dostupné prostředky jsou však omezené (minimální podíl Společenství u iniciativy Leader je 5 % pro EU-15 a 2,5 % pro nové členské státy; podíl u víceodvětvových opatření je 10 %). Ambicióznější projekty Komise byly zredukovány (u víceodvětvových opatření z 15 % na 10 %) nebo odmítnuty (v případě rezervy na iniciativu Leader ve výši 3 % z rozpočtu na rozvoj venkova). Z toho plyne, že v praxi existuje neochota přejít od odvětvového přístupu k územnímu. |
| --- | --- |

28.

Pouze iniciativa Leader, která byla začleněna do nového nařízení, obsahuje územní přístup, přičemž také určitá opatření obsahují některé prvky tohoto přístupu kvůli své víceodvětvové povaze. Dostupné prostředky jsou však omezené (minimální podíl Společenství u iniciativy Leader je 5 % pro EU-15 a 2,5 % pro nové členské státy; podíl u víceodvětvových opatření je 10 %). Ambicióznější projekty Komise byly zredukovány (u víceodvětvových opatření z 15 % na 10 %) nebo odmítnuty (v případě rezervy na iniciativu Leader ve výši 3 % z rozpočtu na rozvoj venkova). Z toho plyne, že v praxi existuje neochota přejít od odvětvového přístupu k územnímu.

Auditní otázka 2: Jsou projekty vybrané pro financování ze zdrojů EU založeny na kritériích, která nejlépe odpovídají potřebám venkovských oblastí?

Podmínky a výběrové postupy

Připomínka 3Chybí účinné podmínky způsobilosti a výběrové postupy pro to, aby prostředky byly zaměřeny na nejpotřebnější oblasti a příjemce.

| 29. | Jak konsolidovaná Smlouva, tak nařízení o podpoře pro rozvoj venkova používají pojem „venkovské oblasti“. Článek 33 je nadepsán „podpora přizpůsobování a rozvoje venkovských oblastí“. Nařízení to však nijak nedefinuje, ani nevyžaduje, aby členské státy stanovily podmínky, které by venkovské oblasti měly splňovat (například ve svých programech rozvoje venkova). Účetní dvůr zjistil, že tři z auditovaných programů členských států neobsahovaly definici venkovských oblastí, pět obsahovalo definici, která nebyla použita, a pouze u jednoho programu (Kampánie) se definice venkovských oblastí skutečně použila. |
| --- | --- |

29.

Jak konsolidovaná Smlouva, tak nařízení o podpoře pro rozvoj venkova používají pojem „venkovské oblasti“. Článek 33 je nadepsán „podpora přizpůsobování a rozvoje venkovských oblastí“. Nařízení to však nijak nedefinuje, ani nevyžaduje, aby členské státy stanovily podmínky, které by venkovské oblasti měly splňovat (například ve svých programech rozvoje venkova). Účetní dvůr zjistil, že tři z auditovaných programů členských států neobsahovaly definici venkovských oblastí, pět obsahovalo definici, která nebyla použita, a pouze u jednoho programu (Kampánie) se definice venkovských oblastí skutečně použila.

| 30. | Nařízení od členských států nevyžaduje, aby ve svých programech opatření přizpůsobily potřebám venkovských oblastí. Mohly by to provést tím, že by určily oblasti s největšími potřebami a pak přidělily prostředky venkovským oblastem podle stupně jejich potřeb (konkrétní rozpočty, diferenciované výše podpory, omezení opatření na určité oblasti atd.). |
| --- | --- |

30.

Nařízení od členských států nevyžaduje, aby ve svých programech opatření přizpůsobily potřebám venkovských oblastí. Mohly by to provést tím, že by určily oblasti s největšími potřebami a pak přidělily prostředky venkovským oblastem podle stupně jejich potřeb (konkrétní rozpočty, diferenciované výše podpory, omezení opatření na určité oblasti atd.).

| 31. | Členské státy tak obecně ve svých programech nečiní. Téměř všechna opatření se uplatňují na celém území programu, aniž se přihlíží k různému stupni potřeb venkovských oblastí. |
| --- | --- |

31.

Členské státy tak obecně ve svých programech nečiní. Téměř všechna opatření se uplatňují na celém území programu, aniž se přihlíží k různému stupni potřeb venkovských oblastí.

| 32. | I když určitý projekt splní stanovené podmínky, některé projekty uspokojují potřeby venkovských oblastí lépe než jiné. Pokud například jeden investiční projekt vytvoří více pracovních míst ve venkovských oblastech než jiný projekt, za předpokladu, že všechny ostatní podmínky jsou stejné, první projekt je vhodnější. Dostupné prostředky jsou navíc omezené. Z důvodů účelnosti by se měla stanovit priorita prostředků podle potřeb. |
| --- | --- |

32.

I když určitý projekt splní stanovené podmínky, některé projekty uspokojují potřeby venkovských oblastí lépe než jiné. Pokud například jeden investiční projekt vytvoří více pracovních míst ve venkovských oblastech než jiný projekt, za předpokladu, že všechny ostatní podmínky jsou stejné, první projekt je vhodnější. Dostupné prostředky jsou navíc omezené. Z důvodů účelnosti by se měla stanovit priorita prostředků podle potřeb.

| 33. | Účetní dvůr při svém auditu zjistil, že členské státy obvykle nepoužívají účinné postupy pro výběr projektů, které nejlépe odpovídají potřebám venkovských oblastí. Několik členských států zadává projekty způsobem „kdo dřív přijde, ten dřív mele“. V jiných případech členské státy stanovily postupy pro stanovení pořadí, které nebyly použity nebo byly částečně založeny na kritériích, která nebyla relevantní. Pouze v jednom z devíti kontrolovaných programů byly použity účinné postupy. Příklady jsou uvedeny v textovém rámečku 3.

  Textový rámeček 3Příklady neúčinného použití postupů pro stanovení pořadí a výběruNíže jsou uvedeny příklady kritérií, která nejsou relevantní pro řešení potřeb venkovských oblastí:





  — | v případě opatření na zlepšení zpracovávání a uvádění zemědělských produktů na trh v Katalánsku se přidělují body předkládaným projektům podle doby, která uplynula od okamžiku, kdy příjemce obdržel grant. Cílem tohoto kritéria je rozložit pomoc na větší počet příjemců spíše než vybírat projekty, které nejlépe řeší potřeby venkovských oblastí. U téhož opatření ve Francii žádné z kritérií nebere v úvahu umístění investice, |
| --- | --- | --- |

33.

Účetní dvůr při svém auditu zjistil, že členské státy obvykle nepoužívají účinné postupy pro výběr projektů, které nejlépe odpovídají potřebám venkovských oblastí. Několik členských států zadává projekty způsobem „kdo dřív přijde, ten dřív mele“. V jiných případech členské státy stanovily postupy pro stanovení pořadí, které nebyly použity nebo byly částečně založeny na kritériích, která nebyla relevantní. Pouze v jednom z devíti kontrolovaných programů byly použity účinné postupy. Příklady jsou uvedeny v textovém rámečku 3.

Textový rámeček 3Příklady neúčinného použití postupů pro stanovení pořadí a výběruNíže jsou uvedeny příklady kritérií, která nejsou relevantní pro řešení potřeb venkovských oblastí:





  —

v případě opatření na zlepšení zpracovávání a uvádění zemědělských produktů na trh v Katalánsku se přidělují body předkládaným projektům podle doby, která uplynula od okamžiku, kdy příjemce obdržel grant. Cílem tohoto kritéria je rozložit pomoc na větší počet příjemců spíše než vybírat projekty, které nejlépe řeší potřeby venkovských oblastí. U téhož opatření ve Francii žádné z kritérií nebere v úvahu umístění investice,

| — | v Dolním Sasku pouze jedno z pěti kritérií pro výběr vesnice v regionálním programu „obnovy vesnic“ přihlíží k venkovskosti vesnice. Jedním z těchto kritérií je finanční situace obce: ta musí mít dostatečné prostředky na financování, aby mohla akce provést rychle a účelně. Opatření se tak přizpůsobuje podmínkám obcí v městských oblastech spíše než venkovským obcím, protože ty jsou zpravidla finančně slabší. |
| --- | --- |

—

v Dolním Sasku pouze jedno z pěti kritérií pro výběr vesnice v regionálním programu „obnovy vesnic“ přihlíží k venkovskosti vesnice. Jedním z těchto kritérií je finanční situace obce: ta musí mít dostatečné prostředky na financování, aby mohla akce provést rychle a účelně. Opatření se tak přizpůsobuje podmínkám obcí v městských oblastech spíše než venkovským obcím, protože ty jsou zpravidla finančně slabší.

| 34. | Audit rovněž zjistil existenci rizika, že lépe informovaní, lépe organizovaní a bohatší příjemci mají snazší přístup k prostředkům EU. U investičních opatření jsou financované projekty předkládány soukromými osobami a obcemi, které pak musí spolufinancovat část investice. Byly zjištěny případy, kdy se pomoc soustřeďuje u hospodářsky silnějších příjemců a oblastí spíše než u těch venkovštějších. Textový rámeček 3 a 4 uvádí případy, kdy se regionální nevyváženosti zvětšily, místo aby se zmenšily.

  Textový rámeček 4Soustředění pomoci u hospodářsky silnějších soukromých a veřejných příjemcůV Emilii Romagni jsou podporovány pouze zemědělské podniky, které mají minimální příjmy na roční pracovní jednotku zhruba 10 000 EUR pro znevýhodněné oblasti a zhruba 15 000 EUR pro oblasti, které nejsou znevýhodněné. Padesát procent zemědělských podniků má příjmy nižší než 5 000 EUR. Obecně se jedná o malé zemědělské podniky. Dvanáct procent největších zemědělských podniků regionu (více než 20 ha) pohltilo 41 % grantů.Odrážka článku 33 „správa zemědělských vodních zdrojů“ je finančně nejvýznamnějším opatřením ve španělském programu pro zlepšení zemědělských struktur v regionu spadajícím pod cíl 1. Většina prostředků tohoto opatření (76 %) se používá na modernizaci stávajících zavlažovacích soustav. Zavlažované oblasti pokrývají zhruba 12 % celkové plochy regionů spadajících pod cíl 1 a jsou hustěji obydlené a konkurenceschopnější než nezavlažované oblasti. Lidé se v těchto oblastech usadili, protože zavlažované oblasti jsou průměrně šestkrát produktivnější než oblasti nezavlažované. To vedlo k situaci, kdy se většina prostředků soustřeďuje na 12 % plochy s nejvýhodnějším umístěním. Pouze malé procento pomoci (kolem 20 %) bylo realizováno v oblastech, které byly vymezeny jako vylidněné (< 38,5 obyv./km2). |
| --- | --- |

34.

Audit rovněž zjistil existenci rizika, že lépe informovaní, lépe organizovaní a bohatší příjemci mají snazší přístup k prostředkům EU. U investičních opatření jsou financované projekty předkládány soukromými osobami a obcemi, které pak musí spolufinancovat část investice. Byly zjištěny případy, kdy se pomoc soustřeďuje u hospodářsky silnějších příjemců a oblastí spíše než u těch venkovštějších. Textový rámeček 3 a 4 uvádí případy, kdy se regionální nevyváženosti zvětšily, místo aby se zmenšily.

Textový rámeček 4Soustředění pomoci u hospodářsky silnějších soukromých a veřejných příjemcůV Emilii Romagni jsou podporovány pouze zemědělské podniky, které mají minimální příjmy na roční pracovní jednotku zhruba 10 000 EUR pro znevýhodněné oblasti a zhruba 15 000 EUR pro oblasti, které nejsou znevýhodněné. Padesát procent zemědělských podniků má příjmy nižší než 5 000 EUR. Obecně se jedná o malé zemědělské podniky. Dvanáct procent největších zemědělských podniků regionu (více než 20 ha) pohltilo 41 % grantů.Odrážka článku 33 „správa zemědělských vodních zdrojů“ je finančně nejvýznamnějším opatřením ve španělském programu pro zlepšení zemědělských struktur v regionu spadajícím pod cíl 1. Většina prostředků tohoto opatření (76 %) se používá na modernizaci stávajících zavlažovacích soustav. Zavlažované oblasti pokrývají zhruba 12 % celkové plochy regionů spadajících pod cíl 1 a jsou hustěji obydlené a konkurenceschopnější než nezavlažované oblasti. Lidé se v těchto oblastech usadili, protože zavlažované oblasti jsou průměrně šestkrát produktivnější než oblasti nezavlažované. To vedlo k situaci, kdy se většina prostředků soustřeďuje na 12 % plochy s nejvýhodnějším umístěním. Pouze malé procento pomoci (kolem 20 %) bylo realizováno v oblastech, které byly vymezeny jako vylidněné (< 38,5 obyv./km2).

Efekt mrtvé váhy

Připomínka 4Nedostačující účelné zaměření prostředků také vede ke zvýšenému riziku, že vznikne efekt mrtvé váhy, který snižuje účelnost pomoci.

| 35. | Efekt mrtvé váhy nastává tehdy, když by se investice uskutečnila i bez pomoci. V takových případech by se účinky, například růst podniku nebo vytvoření pracovních míst, dostavily tak jako tak. Podpora investic je nejúčelnější, když by se investice neuskutečnila a žádoucí účinky by se jinak nedostavily. Přesto však lze určitý efekt mrtvé váhy považovat ze nevyhnutelný, protože příjemci musí být připraveni investiční projekty uskutečnit. |
| --- | --- |

35.

Efekt mrtvé váhy nastává tehdy, když by se investice uskutečnila i bez pomoci. V takových případech by se účinky, například růst podniku nebo vytvoření pracovních míst, dostavily tak jako tak. Podpora investic je nejúčelnější, když by se investice neuskutečnila a žádoucí účinky by se jinak nedostavily. Přesto však lze určitý efekt mrtvé váhy považovat ze nevyhnutelný, protože příjemci musí být připraveni investiční projekty uskutečnit.

| 36. | Komise bere na vědomí, že efekt mrtvé váhy existuje (14). To také potvrdil audit Účetního dvora; některé příklady jsou uvedeny v textovém rámečku 5. Vysoký stupeň mrtvé váhy rovněž uvádějí nezávislá hodnocení.

  Textový rámeček 5Příklady efektu mrtvé váhyByli navštíveni dva zemědělci, kteří obdrželi pomoc na projekty v rámci opatření investice v zemědělských podnicích v Emilii Romagni. Oba zemědělci uvedli, že by investici uskutečnili i bez veřejné podpory. Oba zemědělci měli dostatečné finanční zdroje a rozhodli se provést další investice (bez spolufinancování EU) v částce v jednom případě pětkrát vyšší než podporovaný projekt, v druhém případě ve výši poloviny podporovaného projektu.V Katalánsku nebyla do roku 2005 uplatňována kritéria priority u opatření zlepšení zpracovávání a uvádění zemědělských produktů na trh a všechny způsobilé projekty byly spolufinancovány. Jelikož však prostředky nedostačovaly k tomu, aby spolufinancování z veřejných zdrojů dosáhlo míry předpokládané v PRV, tato míra byla výrazně snížena v průměru na 15 %. Tím se zvýšila pravděpodobnost efektu mrtvé váhy – příjemci museli sami financovat 85 %. Účetní závěrky dvou ze tří navštívených společností za roky po dokončení projektu spolufinancovaného EU ukázaly, že společnosti provedly další investice v částkách převyšujících investice spolufinancované EU. |
| --- | --- |

36.

Komise bere na vědomí, že efekt mrtvé váhy existuje (14). To také potvrdil audit Účetního dvora; některé příklady jsou uvedeny v textovém rámečku 5. Vysoký stupeň mrtvé váhy rovněž uvádějí nezávislá hodnocení.

Textový rámeček 5Příklady efektu mrtvé váhyByli navštíveni dva zemědělci, kteří obdrželi pomoc na projekty v rámci opatření investice v zemědělských podnicích v Emilii Romagni. Oba zemědělci uvedli, že by investici uskutečnili i bez veřejné podpory. Oba zemědělci měli dostatečné finanční zdroje a rozhodli se provést další investice (bez spolufinancování EU) v částce v jednom případě pětkrát vyšší než podporovaný projekt, v druhém případě ve výši poloviny podporovaného projektu.V Katalánsku nebyla do roku 2005 uplatňována kritéria priority u opatření zlepšení zpracovávání a uvádění zemědělských produktů na trh a všechny způsobilé projekty byly spolufinancovány. Jelikož však prostředky nedostačovaly k tomu, aby spolufinancování z veřejných zdrojů dosáhlo míry předpokládané v PRV, tato míra byla výrazně snížena v průměru na 15 %. Tím se zvýšila pravděpodobnost efektu mrtvé váhy – příjemci museli sami financovat 85 %. Účetní závěrky dvou ze tří navštívených společností za roky po dokončení projektu spolufinancovaného EU ukázaly, že společnosti provedly další investice v částkách převyšujících investice spolufinancované EU.

| 37. | Aby se snížilo riziko efektu mrtvé váhy, je zapotřebí lepšího zaměřování prostředků. Navíc Komise věnovala velmi málo pozornosti nebo pozornost žádnou identifikaci faktorů, jejichž pomocí lze efekt mrtvé váhy předpovídat. Například se zjistilo, že efekt mrtvé váhy je obvykle vyšší, pokud investice provedly větší společnosti, ale nižší v případě investic šetrných k životnímu prostředí. Tyto faktory by se tedy při zaměřování pomoci mohly vzít v úvahu. |
| --- | --- |

37.

Aby se snížilo riziko efektu mrtvé váhy, je zapotřebí lepšího zaměřování prostředků. Navíc Komise věnovala velmi málo pozornosti nebo pozornost žádnou identifikaci faktorů, jejichž pomocí lze efekt mrtvé váhy předpovídat. Například se zjistilo, že efekt mrtvé váhy je obvykle vyšší, pokud investice provedly větší společnosti, ale nižší v případě investic šetrných k životnímu prostředí. Tyto faktory by se tedy při zaměřování pomoci mohly vzít v úvahu.

| 38. | Životaschopnost společnosti a udržitelnost investice na jedné straně a efekt mrtvé váhy na straně druhé stojí ve vzájemném vztahu. Účetní dvůr však má za to, že se Komise přespříliš soustředila na udržitelnost a příliš snadno přijala vysoké riziko efektu mrtvé váhy. |
| --- | --- |

38.

Životaschopnost společnosti a udržitelnost investice na jedné straně a efekt mrtvé váhy na straně druhé stojí ve vzájemném vztahu. Účetní dvůr však má za to, že se Komise přespříliš soustředila na udržitelnost a příliš snadno přijala vysoké riziko efektu mrtvé váhy.

| 39. | To lze ilustrovat na situaci pro investice v zemědělských podnicích v belgickém regionu Flandry, kde je téměř polovina zemědělských podniků z této možnosti vyloučena kvůli podmínce ekonomické životaschopnosti. Tato podmínka byla zavedena tím, že byl požadován minimální příjem na zaměstnance pracujícího na plný úvazek ve výši 21 577 EUR. Hodnotitelé programu dospěli k závěru, že tím byly vylučovány zemědělské podniky, které potřebovaly podporu a u nichž byl efekt mrtvé váhy nižší. |
| --- | --- |

39.

To lze ilustrovat na situaci pro investice v zemědělských podnicích v belgickém regionu Flandry, kde je téměř polovina zemědělských podniků z této možnosti vyloučena kvůli podmínce ekonomické životaschopnosti. Tato podmínka byla zavedena tím, že byl požadován minimální příjem na zaměstnance pracujícího na plný úvazek ve výši 21 577 EUR. Hodnotitelé programu dospěli k závěru, že tím byly vylučovány zemědělské podniky, které potřebovaly podporu a u nichž byl efekt mrtvé váhy nižší.

Auditní otázka 3: Byly projekty realizovány ve venkovských oblastech a měly nějaký dopad?

Umístění projektů

Připomínka 5Významná část výdajů se realizuje v oblastech, které nejsou převážně venkovské, a to na úkor částek, které jsou pro venkovské oblasti k dispozici.

| 40. | Komise má jen málo informací o umístění výsledků a dopadech investic do rozvoje venkova (viz dále bod 61). Účetní dvůr sestavil reprezentativní vzorek 300 projektů EZOZF a provedl klasifikaci jejich umístění podle kategorií venkovskosti. Použil k tomu čtyři z nejlépe dostupných nezávislých referenčních hodnot, pro které existují údaje, na jejichž základě je možno rozdělit všechny oblasti území EU na městské a venkovské. Byly použity tyto referenční hodnoty (další podrobnosti jsou uvedeny v příloze 2):






  a) | zda byla daná oblast klasifikována jako venkovská v předchozím programovém období (1994–1999). V tomto období byla opatření podle článku 33 mimo oblasti spadající pod cíl 1 realizována pouze v určitých oblastech, nazývaných oblasti spadající pod cíl 5b, které musely splňovat určitá kritéria venkovskosti a musela je schválit Komise; |
| --- | --- | --- |

40.

Komise má jen málo informací o umístění výsledků a dopadech investic do rozvoje venkova (viz dále bod 61). Účetní dvůr sestavil reprezentativní vzorek 300 projektů EZOZF a provedl klasifikaci jejich umístění podle kategorií venkovskosti. Použil k tomu čtyři z nejlépe dostupných nezávislých referenčních hodnot, pro které existují údaje, na jejichž základě je možno rozdělit všechny oblasti území EU na městské a venkovské. Byly použity tyto referenční hodnoty (další podrobnosti jsou uvedeny v příloze 2):

a)

zda byla daná oblast klasifikována jako venkovská v předchozím programovém období (1994–1999). V tomto období byla opatření podle článku 33 mimo oblasti spadající pod cíl 1 realizována pouze v určitých oblastech, nazývaných oblasti spadající pod cíl 5b, které musely splňovat určitá kritéria venkovskosti a musela je schválit Komise;

| b) | klasifikace oblasti NUTS 3 v typologii ESPON, která byla vytvořena jako součást programu ESPON, který společně řídí Komise a členské státy; |
| --- | --- |

b)

klasifikace oblasti NUTS 3 v typologii ESPON, která byla vytvořena jako součást programu ESPON, který společně řídí Komise a členské státy;

| c) | poměrná venkovskost oblasti NUTS 3 podle vnitrostátních definic používaných pro statistické účely; |
| --- | --- |

c)

poměrná venkovskost oblasti NUTS 3 podle vnitrostátních definic používaných pro statistické účely;

| d) | klasifikace oblasti NUTS 3 v typologii OECD, která je založena na hustotě obyvatelstva a která se od roku 1994 všeobecně používá pro mezinárodní analýzy. |
| --- | --- |

d)

klasifikace oblasti NUTS 3 v typologii OECD, která je založena na hustotě obyvatelstva a která se od roku 1994 všeobecně používá pro mezinárodní analýzy.

| 41. | Tabulka 2 uvádí výsledky, které přinesla analýza klasifikace 300 investic podle každé z referenčních hodnot. Vyplývá z ní, že u regionů nespadajících pod cíl 1 je v závislosti na použité typologii mezi 29 % (OECD) a 55 % (klasifikace v rámci bývalého cíle 5b) výdajů v nevenkovských oblastech. U regionů spadajících pod cíl 1 je v nevenkovských oblastech umístěno mezi 9 % (OECD) a 22 % (vnitrostátní definice) objemu podpory na rozvoj venkova. |
| --- | --- |

41.

Tabulka 2 uvádí výsledky, které přinesla analýza klasifikace 300 investic podle každé z referenčních hodnot. Vyplývá z ní, že u regionů nespadajících pod cíl 1 je v závislosti na použité typologii mezi 29 % (OECD) a 55 % (klasifikace v rámci bývalého cíle 5b) výdajů v nevenkovských oblastech. U regionů spadajících pod cíl 1 je v nevenkovských oblastech umístěno mezi 9 % (OECD) a 22 % (vnitrostátní definice) objemu podpory na rozvoj venkova.

Tabulka 2

Umístění investic do rozvoje venkova v reprezentativním vzorku 300 projektů EZOZF

| Vzorek | Bývalý cíl 5b | Typologie ESPON | Vnitrostátní definice | Typologie OECD |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ne | ano | městské | střední | venkovské | městské | střední | venkovské | městské | střední | venkovské |
| Regiony nespadající pod cíl 1 | 55 % | 45 % | 47 % | 29 % | 25 % | 44 % | 7 % | 49 % | 29 % | 38 % | 33 % |
| Regiony spadající pod cíl 1 | — | — | 21 % | 53 % | 26 % | 22 % | 2 % | 76 % | 9 % | 43 % | 48 % |

Vzorek

Bývalý cíl 5b

Typologie ESPON

Vnitrostátní definice

Typologie OECD

ne

ano

městské

střední

venkovské

městské

střední

venkovské

městské

střední

venkovské

Regiony nespadající pod cíl 1

55 %

45 %

47 %

29 %

25 %

44 %

7 %

49 %

29 %

38 %

33 %

Regiony spadající pod cíl 1

—

—

21 %

53 %

26 %

22 %

2 %

76 %

9 %

43 %

48 %

| 42. | Ve srovnání s předchozím programovým obdobím (1994–1999) klesla investiční podpora pro rozvoj venkovských oblastí (bývalý cíl 5b) o 50 % v absolutním vyjádření (přibližně 1 500 milionů EUR) a o 70 % relativně (15). A to přes výrazné zvýšení rozpočtu na rozvoj venkova. To ukazuje, že nedostatečné členění venkovských oblastí podle priorit, které nařízení umožňuje, vedlo ke snížení prostředků, které jsou pro tyto oblasti k dispozici. |
| --- | --- |

42.

Ve srovnání s předchozím programovým obdobím (1994–1999) klesla investiční podpora pro rozvoj venkovských oblastí (bývalý cíl 5b) o 50 % v absolutním vyjádření (přibližně 1 500 milionů EUR) a o 70 % relativně (15). A to přes výrazné zvýšení rozpočtu na rozvoj venkova. To ukazuje, že nedostatečné členění venkovských oblastí podle priorit, které nařízení umožňuje, vedlo ke snížení prostředků, které jsou pro tyto oblasti k dispozici.

| 43. | U 300 vybraných projektů se rovněž analyzovala hustota obyvatelstva. Průměrná hustota obyvatelstva v oblasti investice u každého vzorku je uvedena v následující tabulce (LAU 2 je „nejnižší“ správní úroveň, například obce, NUTS 3 je větší správní oblast, například kraje). U všech auditovaných investičních opatření mají jak oblasti LAU 2, tak oblasti NUTS 3 v průměru vyšší hustotu obyvatelstva než evropský průměr 120 osob na kilometr čtvereční. Údaje pro regiony spadající pod cíl 1 by se měly porovnávat s průměrnou hustotou obyvatelstva u oblastí spadajících pod cíl 1, která je 81 obyv./km2. |
| --- | --- |

43.

U 300 vybraných projektů se rovněž analyzovala hustota obyvatelstva. Průměrná hustota obyvatelstva v oblasti investice u každého vzorku je uvedena v následující tabulce (LAU 2 je „nejnižší“ správní úroveň, například obce, NUTS 3 je větší správní oblast, například kraje). U všech auditovaných investičních opatření mají jak oblasti LAU 2, tak oblasti NUTS 3 v průměru vyšší hustotu obyvatelstva než evropský průměr 120 osob na kilometr čtvereční. Údaje pro regiony spadající pod cíl 1 by se měly porovnávat s průměrnou hustotou obyvatelstva u oblastí spadajících pod cíl 1, která je 81 obyv./km2.

Tabulka 3

Průměrná hustota obyvatelstva v místě investic do rozvoje venkova v reprezentativním vzorku 300 projektů EZOZF

| Vzorek | Hustota obyvatelstva v místě investice (obyv./km2) |
| --- | --- |
| LAU 2 | NUTS 3 |
| Regiony nespadající pod cíl 1 | 259 | 242 |
| Regiony spadající pod cíl 1 | 237 | 246 |

Vzorek

Hustota obyvatelstva v místě investice (obyv./km2)

LAU 2

NUTS 3

Regiony nespadající pod cíl 1

259

242

Regiony spadající pod cíl 1

237

246

| 44. | Relevance této analýzy je dána korelací mezi hustotou obyvatelstva a hospodářskou výkonností. Čím vyšší je hustota obyvatelstva, tím vyšší je HDP na obyvatele. Výsledky v tabulce 3 znamenají, že investice do rozvoje venkova v průměru směřují do oblastí LAU 2 a NUTS 3, které mají vyšší HDP na obyvatele, než je průměr EU. |
| --- | --- |

44.

Relevance této analýzy je dána korelací mezi hustotou obyvatelstva a hospodářskou výkonností. Čím vyšší je hustota obyvatelstva, tím vyšší je HDP na obyvatele. Výsledky v tabulce 3 znamenají, že investice do rozvoje venkova v průměru směřují do oblastí LAU 2 a NUTS 3, které mají vyšší HDP na obyvatele, než je průměr EU.

| 45. | Klasifikace ESPON je charakterizována tím, že oblasti vymezené v této typologii jako městské mají nejvyšší HDP, tj. jedná se o bohatší oblasti. Výsledky vzorku tak ukazují, že výrazný díl výdajů na prověřovaná opatření (47 % u regionů nespadajících pod cíl 1 a 21 % u regionů spadajících pod cíl 1) se realizuje v oblastech s nejvyšším HDP, což je v rozporu s cílem snižovat územní nevyváženosti (viz bod 6). |
| --- | --- |

45.

Klasifikace ESPON je charakterizována tím, že oblasti vymezené v této typologii jako městské mají nejvyšší HDP, tj. jedná se o bohatší oblasti. Výsledky vzorku tak ukazují, že výrazný díl výdajů na prověřovaná opatření (47 % u regionů nespadajících pod cíl 1 a 21 % u regionů spadajících pod cíl 1) se realizuje v oblastech s nejvyšším HDP, což je v rozporu s cílem snižovat územní nevyváženosti (viz bod 6).

| 46. | Výsledky jsou pozoruhodné především ve vztahu k regionům spadajícím pod cíl 1, což jsou celkově chudší oblasti EU. Průměrná hustota obyvatelstva v místě investice je u regionů spadajících i nespadajících pod cíl 1 velmi podobná (viz tabulka 3). To naznačuje, že investice se soustřeďují do nejbohatších částí regionů spadajících pod cíl 1. |
| --- | --- |

46.

Výsledky jsou pozoruhodné především ve vztahu k regionům spadajícím pod cíl 1, což jsou celkově chudší oblasti EU. Průměrná hustota obyvatelstva v místě investice je u regionů spadajících i nespadajících pod cíl 1 velmi podobná (viz tabulka 3). To naznačuje, že investice se soustřeďují do nejbohatších částí regionů spadajících pod cíl 1.

Výsledky a dopady projektů kontrolovaných na místě

Připomínka 6Nebylo vždy možné stanovit účinek projektů, avšak v případech, kdy to možné bylo, byly klíčovými faktory, které zvyšovaly jejich účelnost, synergie s jinými projekty a jejich umístění ve venkovských oblastech.

| 47. | V rámci analýzy 31 projektů prověřovaných během návštěv v členských státech se audit zaměřil na otázku „jaké jsou výsledky projektu a které klíčové proměnné o něm rozhodovaly?“. Z fotografií na následující straně je možno utvořit si dojem o čtyřech z auditovaných projektů. Tyto projekty, které ilustrují následující body, podrobněji popisuje příloha III. Níže předložené výsledky nelze extrapolovat, protože vzorek byl sestaven na subjektivním základě a rovněž tak, aby obsahoval příklady obvyklých náležitých postupů. |
| --- | --- |

47.

V rámci analýzy 31 projektů prověřovaných během návštěv v členských státech se audit zaměřil na otázku „jaké jsou výsledky projektu a které klíčové proměnné o něm rozhodovaly?“. Z fotografií na následující straně je možno utvořit si dojem o čtyřech z auditovaných projektů. Tyto projekty, které ilustrují následující body, podrobněji popisuje příloha III. Níže předložené výsledky nelze extrapolovat, protože vzorek byl sestaven na subjektivním základě a rovněž tak, aby obsahoval příklady obvyklých náležitých postupů.

Bod 1: Účinky (výsledky a dopady) nelze vždy stanovit

| 48. | U 10 prověřovaných projektů byly zjištěny zřetelné výsledky a dopady. U dalších 15 projektů (16) byly zjištěny doklady určitých účinků, nikoli však všech zamýšlených účinků. U zbývajících 6 projektů (17) byly zjištěné účinky malé či žádné. Členské státy tyto informace obvykle neshromažďovaly a někdy tvrdily, že za to odpovídají hodnotitelé. |
| --- | --- |

48.

U 10 prověřovaných projektů byly zjištěny zřetelné výsledky a dopady. U dalších 15 projektů (16) byly zjištěny doklady určitých účinků, nikoli však všech zamýšlených účinků. U zbývajících 6 projektů (17) byly zjištěné účinky malé či žádné. Členské státy tyto informace obvykle neshromažďovaly a někdy tvrdily, že za to odpovídají hodnotitelé.

Bod 2: Projekty jsou účelnější, když nastávají synergické efekty

| 49. | U 20 prověřovaných projektů byly zjištěny synergické efekty. To znamená, že projekty se nerealizovaly izolovaně, nýbrž mezi nimi a jinými projekty byla spojitost. Bylo to obyčejně proto, že projekty byly součástí širší koncepce, například strategie místního rozvoje (například rozvoje vesnice nebo rozvoje turistického ruchu). U zbývajících 11 projektů (18) nebylo možno synergické efekty stanovit. Účetní dvůr zjistil, že izolované projekty, které nebyly propojeny s jinými projekty, měly menší dopad a byly méně účelné. |
| --- | --- |

49.

U 20 prověřovaných projektů byly zjištěny synergické efekty. To znamená, že projekty se nerealizovaly izolovaně, nýbrž mezi nimi a jinými projekty byla spojitost. Bylo to obyčejně proto, že projekty byly součástí širší koncepce, například strategie místního rozvoje (například rozvoje vesnice nebo rozvoje turistického ruchu). U zbývajících 11 projektů (18) nebylo možno synergické efekty stanovit. Účetní dvůr zjistil, že izolované projekty, které nebyly propojeny s jinými projekty, měly menší dopad a byly méně účelné.

| 50. | Členské státy vždy nepožadují, aby projekty byly součástí širší koncepce nebo plánu místního rozvoje. V takových případech, zejména u opatření podle článku 33, by účelné zaměření prostředků zvýšilo účelnost pomoci. |
| --- | --- |

50.

Členské státy vždy nepožadují, aby projekty byly součástí širší koncepce nebo plánu místního rozvoje. V takových případech, zejména u opatření podle článku 33, by účelné zaměření prostředků zvýšilo účelnost pomoci.

Bod 3: Umístění a dopad ve venkovských oblastech

| 51. | U všech prověřovaných projektů se hlavní účinky projevily v blízkém okolí investice. Pouze 7 projektů (19) mělo dopad ve větší oblasti. |
| --- | --- |

51.

U všech prověřovaných projektů se hlavní účinky projevily v blízkém okolí investice. Pouze 7 projektů (19) mělo dopad ve větší oblasti.

| 52. | U 19 prověřovaných projektů výsledky a dopady kladně přispěly k rozvoji venkovských oblastí. U zbývajících 12 projektů však Účetní dvůr takový kladný přínos nezaznamenal: v 6 případech byly zjištěny účinky malé nebo žádné (viz bod 48) a dalších 6 případů (20) bylo ve městě nebo v nevenkovské oblasti. Dopad na rozvoj venkova je tak výrazně menší, a problémy venkovských oblastí se tudíž účelně neřeší. |
| --- | --- |

52.

U 19 prověřovaných projektů výsledky a dopady kladně přispěly k rozvoji venkovských oblastí. U zbývajících 12 projektů však Účetní dvůr takový kladný přínos nezaznamenal: v 6 případech byly zjištěny účinky malé nebo žádné (viz bod 48) a dalších 6 případů (20) bylo ve městě nebo v nevenkovské oblasti. Dopad na rozvoj venkova je tak výrazně menší, a problémy venkovských oblastí se tudíž účelně neřeší.

| Fotografie 1




  Projekt č. 15, výstavba rozhledny v Braniborsku | Fotografie 2




  Projekt č. 11, výkup zemědělské půdy státem v Nizozemsku |
| --- | --- |

Fotografie 1

Image

Projekt č. 15, výstavba rozhledny v Braniborsku

Fotografie 2

Image

Projekt č. 11, výkup zemědělské půdy státem v Nizozemsku

| Fotografie 3




  Projekt č. 19, modernizace návsi v Kirchwahlingenu v Dolním Sasku | Fotografie 4




  Projekt č. 22, modernizace starých betonových akvaduktů soustavou podzemního potrubí a čerpadel ve Španělsku |
| --- | --- |

Fotografie 3

Image

Projekt č. 19, modernizace návsi v Kirchwahlingenu v Dolním Sasku

Fotografie 4

Image

Projekt č. 22, modernizace starých betonových akvaduktů soustavou podzemního potrubí a čerpadel ve Španělsku

Auditní otázka 4: Jsou výstupy, výsledky a dopady náležitě monitorovány a vyhodnocovány?

Celkový rámec a realizace systému monitorování a hodnocení

Připomínka 7Realizace systému monitorování a hodnocení Komisí a členskými státy neposkytuje odpovídající a spolehlivé informace o výstupech, výsledcích a dopadech investic do rozvoje venkova.

| 53. | Podoba systému monitorování a hodnocení je stanovena v právním základě, včetně kupříkladu zahrnutí provozních cílů a očekávaných dopadů, které jsou pokud možno kvantifikovány na základě odhadů vyplývajících z monitorování a hodnocení, do plánů rozvoje venkova. |
| --- | --- |

53.

Podoba systému monitorování a hodnocení je stanovena v právním základě, včetně kupříkladu zahrnutí provozních cílů a očekávaných dopadů, které jsou pokud možno kvantifikovány na základě odhadů vyplývajících z monitorování a hodnocení, do plánů rozvoje venkova.

| 54. | Pokud jde o monitorování, právní základ od členských států požaduje, aby Komisi předkládaly výroční zprávy o pokroku, které popisují pokrok v opatřeních ve vztahu k jejich cílům. K tomuto účelu by se měly pokud možno používat společné ukazatele vymezené v pokynech vypracovaných Komisí. Na základě společných ukazatelů, které oznámí členské státy, připravuje Komise pravidelně souhrnnou zprávu. |
| --- | --- |

54.

Pokud jde o monitorování, právní základ od členských států požaduje, aby Komisi předkládaly výroční zprávy o pokroku, které popisují pokrok v opatřeních ve vztahu k jejich cílům. K tomuto účelu by se měly pokud možno používat společné ukazatele vymezené v pokynech vypracovaných Komisí. Na základě společných ukazatelů, které oznámí členské státy, připravuje Komise pravidelně souhrnnou zprávu.

| 55. | Provádějí se tři druhy hodnocení: předběžné neboli ex ante (ve fázi plánování programu), v polovině období (nejpozději do 31. prosince 2003 a dle potřeby aktualizované za další dva roky) a následné neboli ex post (do 31. prosince 2008). Komise rovněž uzavřela smlouvy s hodnotiteli na vypracování souhrnných zpráv o informacích uvedených v následných hodnoceních členských států za předchozí programové období (které byly k dispozici v roce 2003) a v hodnoceních v polovině současného období. |
| --- | --- |

55.

Provádějí se tři druhy hodnocení: předběžné neboli ex ante (ve fázi plánování programu), v polovině období (nejpozději do 31. prosince 2003 a dle potřeby aktualizované za další dva roky) a následné neboli ex post (do 31. prosince 2008). Komise rovněž uzavřela smlouvy s hodnotiteli na vypracování souhrnných zpráv o informacích uvedených v následných hodnoceních členských států za předchozí programové období (které byly k dispozici v roce 2003) a v hodnoceních v polovině současného období.

| 56. | Přihlédneme-li ke skutečnosti, že Komise některé ze současných nedostatků řeší změnami navrhovanými pro nové programové období, Účetní dvůr konstatuje, že celkový rámec systému monitorování a hodnocení je obecně přiměřený. |
| --- | --- |

56.

Přihlédneme-li ke skutečnosti, že Komise některé ze současných nedostatků řeší změnami navrhovanými pro nové programové období, Účetní dvůr konstatuje, že celkový rámec systému monitorování a hodnocení je obecně přiměřený.

| 57. | Účetní dvůr analyzoval, jak systém monitorování a hodnocení realizovala Komise a členské státy. Účetní dvůr zjistil, že ani Komise, ani členské státy přiměřeně nemonitorují a nehodnotí výstupy, výsledky a dopady investic do rozvoje venkova. To znamená, že nemají dostatečné informace na to, aby mohly investiční opatření účelně řídit. |
| --- | --- |

57.

Účetní dvůr analyzoval, jak systém monitorování a hodnocení realizovala Komise a členské státy. Účetní dvůr zjistil, že ani Komise, ani členské státy přiměřeně nemonitorují a nehodnotí výstupy, výsledky a dopady investic do rozvoje venkova. To znamená, že nemají dostatečné informace na to, aby mohly investiční opatření účelně řídit.

| 58. | Účetní dvůr zjistil tyto nedostatky:






  a) | cíle na úrovni projektů a opatření, ukazatele a konkrétní cíle byly v programech členských států vesměs nedostatečně vymezeny; |
| --- | --- | --- |

58.

Účetní dvůr zjistil tyto nedostatky:

a)

cíle na úrovni projektů a opatření, ukazatele a konkrétní cíle byly v programech členských států vesměs nedostatečně vymezeny;

| b) | i tehdy, když byly ukazatele vymezeny dostatečně, několik členských států neshromažďovalo a nevykazovalo údaje o výsledcích projektů, i když by to bylo možné; |
| --- | --- |

b)

i tehdy, když byly ukazatele vymezeny dostatečně, několik členských států neshromažďovalo a nevykazovalo údaje o výsledcích projektů, i když by to bylo možné;

| c) | když byly údaje vykázány, v mnoha případech byly ukazatele výstupů, výsledků a dopadů nespolehlivé. Výsledky na úrovni EU byly nadhodnoceny započítáním národního spolufinancování a dvojím vykazováním výsledků. Kromě toho údaje vycházely z plánovaných čísel nebo odhadů a národní administrativy obvykle neprověřovaly skutečný stav; |
| --- | --- |

c)

když byly údaje vykázány, v mnoha případech byly ukazatele výstupů, výsledků a dopadů nespolehlivé. Výsledky na úrovni EU byly nadhodnoceny započítáním národního spolufinancování a dvojím vykazováním výsledků. Kromě toho údaje vycházely z plánovaných čísel nebo odhadů a národní administrativy obvykle neprověřovaly skutečný stav;

| d) | Komise požádala, aby údaje vycházely ze závazků a nikoli z plateb, takže není přímá spojitost s vyplacenými částkami, a tudíž ani s finančním výkaznictvím. Znamená to též, že číselné údaje nejsou ty, které se skutečně realizovaly, a výstupy a výsledky jsou vykazovány příliš brzo nebo jsou nadhodnoceny (například když jsou projekty zrušeny); |
| --- | --- |

d)

Komise požádala, aby údaje vycházely ze závazků a nikoli z plateb, takže není přímá spojitost s vyplacenými částkami, a tudíž ani s finančním výkaznictvím. Znamená to též, že číselné údaje nejsou ty, které se skutečně realizovaly, a výstupy a výsledky jsou vykazovány příliš brzo nebo jsou nadhodnoceny (například když jsou projekty zrušeny);

| e) | pokud jde o článek 33, kvůli široké škále různých druhů projektů Komise nestanovila relevantní společné ukazatele výstupů. Není vykazováno to, co se skutečně financuje. |
| --- | --- |

e)

pokud jde o článek 33, kvůli široké škále různých druhů projektů Komise nestanovila relevantní společné ukazatele výstupů. Není vykazováno to, co se skutečně financuje.

| 59. | Tyto nedostatky pak mají vliv na výroční zprávy členských států o pokroku, v nichž se údaje vykazují. Společné ukazatele těchto zpráv tvoří základ pro „Údaje o monitorování rozvoje venkova v EU – souhrnné zprávy (EU rural development monitoring data – synthesis reports)“ Komise, kterou vyžaduje Rada ministrů zemědělství. Poslední zpráva, týkající se let 2001–2003, byla vypracována v květnu 2005, soustředí se na finanční plnění a poskytuje jen málo údajů o monitorování výstupů a výsledků. Zpráva není úplná, jelikož údaje pro regiony spadající pod cíl 1 nebyly k dispozici. Nelze ji srovnat s rokem 2000, protože Komise v roce 2001 změnila ukazatele a aktualizované číselné údaje za rok 2000 jsou k dispozici pouze zčásti. |
| --- | --- |

59.

Tyto nedostatky pak mají vliv na výroční zprávy členských států o pokroku, v nichž se údaje vykazují. Společné ukazatele těchto zpráv tvoří základ pro „Údaje o monitorování rozvoje venkova v EU – souhrnné zprávy (EU rural development monitoring data – synthesis reports)“ Komise, kterou vyžaduje Rada ministrů zemědělství. Poslední zpráva, týkající se let 2001–2003, byla vypracována v květnu 2005, soustředí se na finanční plnění a poskytuje jen málo údajů o monitorování výstupů a výsledků. Zpráva není úplná, jelikož údaje pro regiony spadající pod cíl 1 nebyly k dispozici. Nelze ji srovnat s rokem 2000, protože Komise v roce 2001 změnila ukazatele a aktualizované číselné údaje za rok 2000 jsou k dispozici pouze zčásti.

| 60. | Tyto nedostatky (viz bod 58) mají také vliv na hodnotící zprávy. Další problém ve vztahu k hodnocením představuje omezená relevance „společných hodnotících otázek“. Jedná se o řadu hodnotících otázek, kritérií a ukazatelů, které vytvořila Komise a které vyžaduje právní základ. Při auditu Účetní dvůr zjistil, že na většinu otázek hodnotitelé neodpovídají, protože většina otázek, kritérií a ukazatelů není relevantní, a pokud je, údaje nejsou vykazovány nebo je nelze kvantifikovat. |
| --- | --- |

60.

Tyto nedostatky (viz bod 58) mají také vliv na hodnotící zprávy. Další problém ve vztahu k hodnocením představuje omezená relevance „společných hodnotících otázek“. Jedná se o řadu hodnotících otázek, kritérií a ukazatelů, které vytvořila Komise a které vyžaduje právní základ. Při auditu Účetní dvůr zjistil, že na většinu otázek hodnotitelé neodpovídají, protože většina otázek, kritérií a ukazatelů není relevantní, a pokud je, údaje nejsou vykazovány nebo je nelze kvantifikovat.

| 61. | Z monitorování a monitorování a hodnocení vyplývají pouze omezené údaje o tom, kde se výstupy, výsledky a dopady realizují. Tyto informace jsou nutné pro analýzu, zda se problémy řeší v těch venkovských oblastech, kde jsou potřeby největší. Tato analýza logicky završuje zaměření prostředků a umožňuje měřit účelnost podpory. |
| --- | --- |

61.

Z monitorování a monitorování a hodnocení vyplývají pouze omezené údaje o tom, kde se výstupy, výsledky a dopady realizují. Tyto informace jsou nutné pro analýzu, zda se problémy řeší v těch venkovských oblastech, kde jsou potřeby největší. Tato analýza logicky završuje zaměření prostředků a umožňuje měřit účelnost podpory.

| 62. | Po léta byl přístup Komise k řádnému finančnímu řízení založen na postupech řízení založeného na činnostech. To na obecné úrovni poskytuje ukazatele výstupů a dopadů rozvoje venkova. Tyto ukazatele však neposkytují přehled o tom, co bylo financováno a čeho bylo dosaženo. Ukazatele výstupu popisují předpokládané činnosti Komise a jediným relevantním ukazatelem dopadu investičních opatření jsou výdaje na rozvoj venkova jako podíl na celkových výdajích EZOZF. |
| --- | --- |

62.

Po léta byl přístup Komise k řádnému finančnímu řízení založen na postupech řízení založeného na činnostech. To na obecné úrovni poskytuje ukazatele výstupů a dopadů rozvoje venkova. Tyto ukazatele však neposkytují přehled o tom, co bylo financováno a čeho bylo dosaženo. Ukazatele výstupu popisují předpokládané činnosti Komise a jediným relevantním ukazatelem dopadu investičních opatření jsou výdaje na rozvoj venkova jako podíl na celkových výdajích EZOZF.

| 63. | Způsob, jakým je systém monitorování a hodnocení realizován, vedl k situaci, kdy výkaznictví neposkytuje spolehlivý obraz o výstupech, výsledcích a dopadech investic do rozvoje venkova. Není zřejmé, co bylo financováno (výstupy), čeho bylo dosaženo (výsledky, dopady), a jaký to mělo přínos k řešení problémů venkovských oblastí. |
| --- | --- |

63.

Způsob, jakým je systém monitorování a hodnocení realizován, vedl k situaci, kdy výkaznictví neposkytuje spolehlivý obraz o výstupech, výsledcích a dopadech investic do rozvoje venkova. Není zřejmé, co bylo financováno (výstupy), čeho bylo dosaženo (výsledky, dopady), a jaký to mělo přínos k řešení problémů venkovských oblastí.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 64. | Účetní dvůr zjistil, že chybějí klíčové informace pro odpověď na otázku, zda investiční opatření pro rozvoj venkova účelně řeší problémy venkovských oblastí. Nebylo tedy možno zhodnotit, které finanční prostředky přispěly k dosažení kterého cíle. Nedostupnost těchto informací je částečně důsledkem nařízení o podpoře pro rozvoj venkova, které nabízí širokou škálu opatření zaměřených na obecné cíle. Navíc v programech členských států nebyly stanoveny jasné strategie k řešení problémů venkovských oblastí (viz body 16 až 18).






  — | Komise by měla v dalším programovém období zajistit, aby když přijme programy rozvoje venkova, členské státy stanovily jasné strategie, které se vztahují ke konkrétním cílům a které umožní posoudit nákladovou efektivnost investic. |
| --- | --- | --- |

64.

Účetní dvůr zjistil, že chybějí klíčové informace pro odpověď na otázku, zda investiční opatření pro rozvoj venkova účelně řeší problémy venkovských oblastí. Nebylo tedy možno zhodnotit, které finanční prostředky přispěly k dosažení kterého cíle. Nedostupnost těchto informací je částečně důsledkem nařízení o podpoře pro rozvoj venkova, které nabízí širokou škálu opatření zaměřených na obecné cíle. Navíc v programech členských států nebyly stanoveny jasné strategie k řešení problémů venkovských oblastí (viz body 16 až 18).

—

Komise by měla v dalším programovém období zajistit, aby když přijme programy rozvoje venkova, členské státy stanovily jasné strategie, které se vztahují ke konkrétním cílům a které umožní posoudit nákladovou efektivnost investic.

| 65. | Programy členských států, kterými se realizují opatření pro rozvoj venkova, do velké míry podporu zaměřují na zemědělství, a drží se tak jednoho z celkových cílů nařízení: přispívat k dosažení cílů SZP. Toto silné zaměření na zemědělství ohrožuje dosažení druhého celkového cíle nařízení: přispívat k posilování hospodářské a sociální soudržnosti venkovských oblastí, čemuž by nejlépe vyhovoval územní přístup, jak jej používají ostatní strukturální fondy (viz body 19 až 26).






  — | Při přípravě programového období 2007–2013 je třeba odpovídající pozornost věnovat rovnováze mezi dvěma ústředními cíli nařízení: tím, který se vztahuje k SZP, a tím, který se týká snižování územní nevyváženosti. |
| --- | --- | --- |

65.

Programy členských států, kterými se realizují opatření pro rozvoj venkova, do velké míry podporu zaměřují na zemědělství, a drží se tak jednoho z celkových cílů nařízení: přispívat k dosažení cílů SZP. Toto silné zaměření na zemědělství ohrožuje dosažení druhého celkového cíle nařízení: přispívat k posilování hospodářské a sociální soudržnosti venkovských oblastí, čemuž by nejlépe vyhovoval územní přístup, jak jej používají ostatní strukturální fondy (viz body 19 až 26).

—

Při přípravě programového období 2007–2013 je třeba odpovídající pozornost věnovat rovnováze mezi dvěma ústředními cíli nařízení: tím, který se vztahuje k SZP, a tím, který se týká snižování územní nevyváženosti.

| 66. | Nařízení nevymezuje venkovské oblasti ani nestanoví podmínky, které by měly splňovat. Členské státy nejsou povinny ve svých programech rozvoje venkova venkovské oblasti vymezit. Chybí účinné podmínky a výběrové postupy pro to, aby prostředky byly zaměřeny na nejpotřebnější zeměpisné oblasti a příjemce (viz body 29 až 34).






  — | Komise by měla zajistit, aby z důvodů účelnosti byly v programech členských států stanoveny priority prostředků podle jejich potřeb. Takovému stanovení priorit by prospělo jasnější vymezení nejpotřebnějších oblastí a příjemců. |
| --- | --- | --- |

66.

Nařízení nevymezuje venkovské oblasti ani nestanoví podmínky, které by měly splňovat. Členské státy nejsou povinny ve svých programech rozvoje venkova venkovské oblasti vymezit. Chybí účinné podmínky a výběrové postupy pro to, aby prostředky byly zaměřeny na nejpotřebnější zeměpisné oblasti a příjemce (viz body 29 až 34).

—

Komise by měla zajistit, aby z důvodů účelnosti byly v programech členských států stanoveny priority prostředků podle jejich potřeb. Takovému stanovení priorit by prospělo jasnější vymezení nejpotřebnějších oblastí a příjemců.

| 67. | Komise má jen málo informací o tom, kde se nacházejí výsledky a dopady investic. Účetní dvůr zjistil, že výdaje se ze značné části realizují v oblastech, které nejsou převážně zemědělské, a že ve srovnání s předchozím programovým obdobím se investiční podpora venkovských oblastí výrazně snížila (viz body 40 až 46).






  — | Při schvalování programů rozvoje venkova by Komise měla zajistit, aby členské státy jasně odůvodnily, v kterých oblastech jsou investice nejpotřebnější. |
| --- | --- | --- |

67.

Komise má jen málo informací o tom, kde se nacházejí výsledky a dopady investic. Účetní dvůr zjistil, že výdaje se ze značné části realizují v oblastech, které nejsou převážně zemědělské, a že ve srovnání s předchozím programovým obdobím se investiční podpora venkovských oblastí výrazně snížila (viz body 40 až 46).

—

Při schvalování programů rozvoje venkova by Komise měla zajistit, aby členské státy jasně odůvodnily, v kterých oblastech jsou investice nejpotřebnější.

| 68. | Pokud jde o výsledky a dopady projektů prověřovaných na místě, bylo zjištěno, že stanovit jejich účinek je obtížné, avšak že faktory, které kladně ovlivnily účelnost, byly synergie s jinými projekty a umístění ve venkovských oblastech (viz body 47 až 53).






  — | Komise by měla přesvědčit a podpořit členské státy, aby analyzovaly klíčové faktory, které mají vliv na úspěch investičních projektů, a šířit příklady obvyklých náležitých postupů. |
| --- | --- | --- |

68.

Pokud jde o výsledky a dopady projektů prověřovaných na místě, bylo zjištěno, že stanovit jejich účinek je obtížné, avšak že faktory, které kladně ovlivnily účelnost, byly synergie s jinými projekty a umístění ve venkovských oblastech (viz body 47 až 53).

—

Komise by měla přesvědčit a podpořit členské státy, aby analyzovaly klíčové faktory, které mají vliv na úspěch investičních projektů, a šířit příklady obvyklých náležitých postupů.

| 69. | Systém monitorování a hodnocení neposkytuje Komisi ani členským státům dostatečné a spolehlivé informace o výstupech, výsledcích a dopadech (viz body 53 až 63).






  — | Komise by měla zlepšit sběr údajů a výkaznictví, aby byla lépe informována o účelnosti investic. |
| --- | --- | --- |

69.

Systém monitorování a hodnocení neposkytuje Komisi ani členským státům dostatečné a spolehlivé informace o výstupech, výsledcích a dopadech (viz body 53 až 63).

—

Komise by měla zlepšit sběr údajů a výkaznictví, aby byla lépe informována o účelnosti investic.

Tuto zprávu přijal Účetní dvůr na svém zasedání v Lucemburku dne 28. června 2006.

Za Účetní dvůr

Hubert WEBER

předseda

---

(1)  Nařízení rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1), článek 10.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17. května 1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) a o změně a zrušení některých nařízení (Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 80).

2

(3)  Zvláštní zpráva č. 3/2005 (Úř. věst. C 279, 11.11.2005), zvláštní zpráva č. 4/2003 (Úř. věst. C 151, 27.6.2003), zvláštní zpráva č. 9/2004 (Úř. věst. C 67, 18.3.2005).

3

(4)  První pilíř SZP spočívá v podpoře poskytované zemědělcům ve formě přímých plateb.

4

(5)  Článek 1 nařízení (ES) č. 1257/1999.

5

(6)  Články 4, 25 a 33 nařízení (ES) č. 1257/1999.

6

(7)  Regiony úrovně NUTS 2, jejichž rozvoj zaostává, což je definováno jako HDP na obyvatele nižší než 75 % průměru Společenství.

7

(8)  Následné hodnocení programů spadajících pod cíl 5b v letech 1994–1999, srpen 2003; souhrnná zpráva o hodnocení v polovině období 2000–2006, únor 2006.

8

(9)  Nové partnerství pro soudržnost, třetí zpráva o ekonomické a sociální soudržnosti, únor 2004, s. 29.

9

(10)  Závěry evropské konference o rozvoji venkova v Corku, 7.–9. listopadu 1996.

10

(11)  Závěry druhé evropské konference o rozvoji venkova v Salcburku, 12.–14. listopadu 2003.

11

(12)  Například když už program obsahuje diagnózu problémů různých částí území, tato diagnóza je obecná a nestanoví, která konkrétní venkovská oblast má jaký problém. Navíc se na základě popisu problémů/potřeb nepřizpůsobují opatření pro rozvoj venkova potřebám různých oblastí.

12

(13)  Newsletter Komise „Rozvoj venkova může podpořit vznik nových pracovních příležitostí a další růst“, 2005.

13

(14)  GŘ AGRI – factsheet – nové perspektivy rozvoje venkova v EU, s. 7.

14

(15)  Zdroj: analýza účetních údajů Komise provedená Účetním dvorem.

15

Zdroj:

(16)  Projekty 1 až 5, 7 až 9, 16, 18, 19, 22, 23, 30 a 31 (viz příloha I).

16

příloha I

(17)  Projekty 12, 15, 17, 20, 26 a 27 (viz příloha I).

17

příloha I

(18)  Projekty 1, 2, 3, 4, 7, 8, 9, 12, 17, 20 a 31 (viz příloha I).

18

příloha I

(19)  Projekty 5, 6, 7, 8, 9, 10 a 11 (viz příloha I).

19

příloha I

(20)  Projekty 7, 8, 11, 18, 24 a 25 (viz příloha I).

20

příloha I

---

PŘÍLOHA I

SEZNAM PROJEKTŮ AUDITOVANÝCH V ČLENSKÝCH STÁTECH

| Ref. číslo | Členský stát a program | Opatření – nařízení (ES) č. 1257/1999 | Krátký popis projektu |
| --- | --- | --- | --- |
| Investice v zemědělských podnicích | Zlepšení zpracovávání a uvádění zemědělských produktů na trh | Opatření podle článku 33 |
| Scelování pozemků | Obnova a rozvoj vesnic a ochrana a uchování dědictví venkova | Správa zemědělských vodních zdrojů | Rozvoj a zlepšování infrastruktury ve spojení s rozvojem zemědělství |
| 1 | Itálie – Emilia Romagna | × | | | | | | Nákup zemědělských strojů s cílem snižovat náklady |
| 2 | Itálie – Emilia Romagna | × | | | | | | Výstavba zemědělských budov na uložení strojů s cílem snižovat náklady |
| 3 | Španělsko – národní OP | × | | | | | | Podpora investice (grant, úrokový a úvěrový příspěvek) v malém rodinném zemědělském podniku s přibližně 15 kravami |
| 4 | Španělsko – národní OP | × | | | | | | Podpora investice (grant a úrokový příspěvek) v poměrně velkém mlékařském družstvu (186 krav, mléčná kvóta 1,2 milionu kg) |
| 5 | Francie – národní PRV | | × | | | | | Investice do zlepšení kontroly kvality ve vinařském družstvu |
| 6 | Francie – národní PRV | | × | | | | | Investice do zlepšení a kontroly hygienických podmínek na jatkách |
| 7 | Španělsko – Katalánsko | | × | | | | | Zlepšení hygienických podmínek a úspora energie úpravou výrobního procesu v soukromé společnosti |
| 8 | Španělsko – Katalánsko | | × | | | | | Výstavba nového provozu a zlepšení hygienických podmínek úpravou výrobního procesu v soukromé společnosti |
| 9 | Španělsko – Katalánsko | | × | | | | | Výstavba nového provozu a zlepšení hygienických podmínek úpravou výrobního procesu ve sdružení výrobců |
| 10 | Nizozemsko – národní PRV | | | × | | | | Odkup 28,6 hektaru zemědělské půdy v přírodní rezervaci od zemědělce |
| 11 | Nizozemsko – národní PRV | | | × | | | | Odkup 125,6 hektaru půdy v přírodní rezervaci, převážně využívané jako zemědělská půda, od obce Zaanstad |
| 12 | Itálie – Kampánie | | | | × | | | Obnova stávající budovy v izolovaném zemědělském podniku se závazkem využívat ji jako penzion |
| 13 | Itálie – Kampánie | | | | × | | | Obnova otevřeného prostoru (ulice a náměstí) v obci s cílem využívat jej jako společenský prostor |
| 14 | Německo – Braniborsko | | | | × | | | Obnova hradu pro užívání jako muzeum |
| 15 | Německo – Braniborsko | | | | × | | | Výstavba 31,5 metru vysoké ocelové rozhledny s panoramatickým výhledem na jezero a okolní krajinu |
| 16 | Německo – Braniborsko | | | | × | | | Přestavba dvou mostů a modernizace 1,1 km dlouhé venkovské silnice |
| 17 | Německo – Dolní Sasko | | | | × | | | Přestavba tradiční budovy na společenské středisko a místo setkávání |
| 18 | Německo – Dolní Sasko | | | | × | | | Obnova plotů a štítů starého statku |
| 19 | Německo – Dolní Sasko | | | | × | | | Výstavba parkoviště, položení nového povrchu silnice, vytvoření místa pro otáčení zemědělských zásobovacích nákladních vozidel, oprava typických plotů a instalace parkových laviček |
| 20 | Španělsko – Katalánsko | | | | × | | | Obnova zasedací místnosti ve venkovské obci |
| 21 | Německo – Braniborsko | | | | | × | | Úpravy hrází podél řeky Odry a přivádění vody z řeky pro zavlažování |
| 22 | Španělsko – národní PRV | | | | | × | | Zlepšení a modernizace zavlažovací soustavy pro zavlažovací společnost |
| 23 | Španělsko – národní PRV | | | | | × | | Úpravy oblasti pro zavlažovací společnost v rámci integrovaného projektu (zavlažování, odvodnění, silnice atd.) |
| 24 | Španělsko – národní PRV | | | | | × | | Zavlažování zemědělské oblasti v bezprostřední blízkosti města Castellón de la Plana |
| 25 | Španělsko – národní PRV | | | | | × | | Zavlažování zemědělské půdy v blízkosti města Sagunto |
| 26 | Portugalsko – Lisboa e Vale do Tejo | | | | | × | | Výstavba nové zavlažovací soustavy v oblasti dvou vesnic venkovské obce Tomar |
| 27 | Portugalsko – Lisboa e Vale do Tejo | | | | | × | | Výstavba nové zavlažovací soustavy v oblasti vzdálené 25 km od Lisabonu |
| 28 | Itálie – Kampánie | | | | | | × | Obnova stávajících venkovských silnic, zlepšení přístupu k okolním zemědělským podnikům, zlepšení spojení mezi různými částmi obce a přístupu k hlavním silnicím |
| 29 | Itálie – Kampánie | | | | | | × | Obnova stávajících venkovských silnic, zlepšení přístupu k okolním zemědělským podnikům, zlepšení spojení mezi různými částmi obce a přístupu k hlavním silnicím |
| 30 | Německo – Dolní Sasko | | | | | | × | Výstavba nové venkovské silnice v délce 410 metrů |
| 31 | Německo – Dolní Sasko | | | | | | × | Modernizace 1,4 km venkovské silnice |

Ref. číslo

Členský stát a program

Opatření – nařízení (ES) č. 1257/1999

Krátký popis projektu

Investice v zemědělských podnicích

Zlepšení zpracovávání a uvádění zemědělských produktů na trh

Opatření podle článku 33

Scelování pozemků

Obnova a rozvoj vesnic a ochrana a uchování dědictví venkova

Správa zemědělských vodních zdrojů

Rozvoj a zlepšování infrastruktury ve spojení s rozvojem zemědělství

1

Itálie – Emilia Romagna

×

Nákup zemědělských strojů s cílem snižovat náklady

2

Itálie – Emilia Romagna

×

Výstavba zemědělských budov na uložení strojů s cílem snižovat náklady

3

Španělsko – národní OP

×

Podpora investice (grant, úrokový a úvěrový příspěvek) v malém rodinném zemědělském podniku s přibližně 15 kravami

4

Španělsko – národní OP

×

Podpora investice (grant a úrokový příspěvek) v poměrně velkém mlékařském družstvu (186 krav, mléčná kvóta 1,2 milionu kg)

5

Francie – národní PRV

×

Investice do zlepšení kontroly kvality ve vinařském družstvu

6

Francie – národní PRV

×

Investice do zlepšení a kontroly hygienických podmínek na jatkách

7

Španělsko – Katalánsko

×

Zlepšení hygienických podmínek a úspora energie úpravou výrobního procesu v soukromé společnosti

8

Španělsko – Katalánsko

×

Výstavba nového provozu a zlepšení hygienických podmínek úpravou výrobního procesu v soukromé společnosti

9

Španělsko – Katalánsko

×

Výstavba nového provozu a zlepšení hygienických podmínek úpravou výrobního procesu ve sdružení výrobců

10

Nizozemsko – národní PRV

×

Odkup 28,6 hektaru zemědělské půdy v přírodní rezervaci od zemědělce

11

Nizozemsko – národní PRV

×

Odkup 125,6 hektaru půdy v přírodní rezervaci, převážně využívané jako zemědělská půda, od obce Zaanstad

12

Itálie – Kampánie

×

Obnova stávající budovy v izolovaném zemědělském podniku se závazkem využívat ji jako penzion

13

Itálie – Kampánie

×

Obnova otevřeného prostoru (ulice a náměstí) v obci s cílem využívat jej jako společenský prostor

14

Německo – Braniborsko

×

Obnova hradu pro užívání jako muzeum

15

Německo – Braniborsko

×

Výstavba 31,5 metru vysoké ocelové rozhledny s panoramatickým výhledem na jezero a okolní krajinu

16

Německo – Braniborsko

×

Přestavba dvou mostů a modernizace 1,1 km dlouhé venkovské silnice

17

Německo – Dolní Sasko

×

Přestavba tradiční budovy na společenské středisko a místo setkávání

18

Německo – Dolní Sasko

×

Obnova plotů a štítů starého statku

19

Německo – Dolní Sasko

×

Výstavba parkoviště, položení nového povrchu silnice, vytvoření místa pro otáčení zemědělských zásobovacích nákladních vozidel, oprava typických plotů a instalace parkových laviček

20

Španělsko – Katalánsko

×

Obnova zasedací místnosti ve venkovské obci

21

Německo – Braniborsko

×

Úpravy hrází podél řeky Odry a přivádění vody z řeky pro zavlažování

22

Španělsko – národní PRV

×

Zlepšení a modernizace zavlažovací soustavy pro zavlažovací společnost

23

Španělsko – národní PRV

×

Úpravy oblasti pro zavlažovací společnost v rámci integrovaného projektu (zavlažování, odvodnění, silnice atd.)

24

Španělsko – národní PRV

×

Zavlažování zemědělské oblasti v bezprostřední blízkosti města Castellón de la Plana

25

Španělsko – národní PRV

×

Zavlažování zemědělské půdy v blízkosti města Sagunto

26

Portugalsko – Lisboa e Vale do Tejo

×

Výstavba nové zavlažovací soustavy v oblasti dvou vesnic venkovské obce Tomar

27

Portugalsko – Lisboa e Vale do Tejo

×

Výstavba nové zavlažovací soustavy v oblasti vzdálené 25 km od Lisabonu

28

Itálie – Kampánie

×

Obnova stávajících venkovských silnic, zlepšení přístupu k okolním zemědělským podnikům, zlepšení spojení mezi různými částmi obce a přístupu k hlavním silnicím

29

Itálie – Kampánie

×

Obnova stávajících venkovských silnic, zlepšení přístupu k okolním zemědělským podnikům, zlepšení spojení mezi různými částmi obce a přístupu k hlavním silnicím

30

Německo – Dolní Sasko

×

Výstavba nové venkovské silnice v délce 410 metrů

31

Německo – Dolní Sasko

×

Modernizace 1,4 km venkovské silnice

---

PŘÍLOHA II

DEFINICE VENKOVSKÝCH OBLASTÍ – REFERENČNÍ HODNOTY POUŽITÉ V RÁMCI AUDITU

| 1. | Oblasti spadající pod bývalý cíl 5b
  Datem účinnosti nařízení o podpoře pro rozvoj venkova, tj. 1. lednem 2000, bylo zrušeno nařízení (EHS) č. 2052/88 (1). To v čl. 1 odst. 5 definuje cíl 5b jako podporu rozvoje venkovských oblastí. Dále v článku 11 stanoví, že oblasti způsobilé podle cíle 5b jsou vybírány (...) zejména s přihlédnutím k stupni jejich venkovské povahy, počtu osob zaměstnaných v zemědělství, úrovni jejich hospodářského a zemědělského rozvoje, k tomu, o jak okrajové oblasti se jedná, a k citlivosti na změny v zemědělství, a to zvláště v souvislosti s reformou společné zemědělské politiky. Pro programové období 1994–1999 Komise podle těchto kritérií schválila 83 zón. Oblast takto spadající pod programy podle cíle 5b představovala 26 % plochy EU a 9 % jejího obyvatelstva. |
| --- | --- |

1.

Datem účinnosti nařízení o podpoře pro rozvoj venkova, tj. 1. lednem 2000, bylo zrušeno nařízení (EHS) č. 2052/88 (1). To v čl. 1 odst. 5 definuje cíl 5b jako podporu rozvoje venkovských oblastí. Dále v článku 11 stanoví, že oblasti způsobilé podle cíle 5b jsou vybírány (...) zejména s přihlédnutím k stupni jejich venkovské povahy, počtu osob zaměstnaných v zemědělství, úrovni jejich hospodářského a zemědělského rozvoje, k tomu, o jak okrajové oblasti se jedná, a k citlivosti na změny v zemědělství, a to zvláště v souvislosti s reformou společné zemědělské politiky. Pro programové období 1994–1999 Komise podle těchto kritérií schválila 83 zón. Oblast takto spadající pod programy podle cíle 5b představovala 26 % plochy EU a 9 % jejího obyvatelstva.

| 2. | Typologie ESPON
  Závěrečná zpráva projektu ESPON 1.1.2 „Vztahy mezi městskými a venkovskými oblastmi v Evropě (Urban-rural relations in Europe)“ se zaměřuje na otázku, zda dělení na městské a venkovské oblasti je praktické, jak by se mělo provádět a jaká by měla být kritéria a zda je lze využít pro tvorbu politik. Zpráva rozpracovává typologii regionů v Evropě podle charakteristik městských a venkovských oblastí. Typologie ESPON vychází ze dvou hlavních rozměrů – stupně městského vlivu a stupně lidských zásahů. Městský vliv je definován podle hustoty obyvatelstva a postavení hlavního městského střediska každé oblasti NUTS 3. Stupeň lidských zásahů byl stanoven na základě poměrného podílu krajinného pokryvu podle hlavních tříd krajinného pokryvu datového souboru CORINE. Hlavními třídami jsou urbanizovaná území, zemědělské plochy a zbývající krajinný pokryv. Pro účely auditu se první třída považuje za městskou (typ 1 – vysoký stupeň městského vlivu, vysoký stupeň lidských zásahů), třídy 2–5 za střední a třída 6 za venkovskou. |
| --- | --- |

2.

Závěrečná zpráva projektu ESPON 1.1.2 „Vztahy mezi městskými a venkovskými oblastmi v Evropě (Urban-rural relations in Europe)“ se zaměřuje na otázku, zda dělení na městské a venkovské oblasti je praktické, jak by se mělo provádět a jaká by měla být kritéria a zda je lze využít pro tvorbu politik. Zpráva rozpracovává typologii regionů v Evropě podle charakteristik městských a venkovských oblastí. Typologie ESPON vychází ze dvou hlavních rozměrů – stupně městského vlivu a stupně lidských zásahů. Městský vliv je definován podle hustoty obyvatelstva a postavení hlavního městského střediska každé oblasti NUTS 3. Stupeň lidských zásahů byl stanoven na základě poměrného podílu krajinného pokryvu podle hlavních tříd krajinného pokryvu datového souboru CORINE. Hlavními třídami jsou urbanizovaná území, zemědělské plochy a zbývající krajinný pokryv. Pro účely auditu se první třída považuje za městskou (typ 1 – vysoký stupeň městského vlivu, vysoký stupeň lidských zásahů), třídy 2–5 za střední a třída 6 za venkovskou.

| 3. | Vnitrostátní definice
  Jelikož rozdíly v kritériích uplatňovaných členskými státy jsou velmi značné, nejsou různé typologie, tak jak jsou definovány, srovnatelné. Nicméně v rámci projektu 1.1.2 ESPON sladil vnitrostátní klasifikace tím, že vymezil tři třídy v závislosti na národním průměru. Výsledkem je typologie relativní venkovskosti podle vnitrostátních definicí o třech třídách: nízká venkovskost (index nižší než 90 národního průměru), střední venkovskost (index mezi 90 a 110) a velká venkovskost (index vyšší než 110). |
| --- | --- |

3.

Jelikož rozdíly v kritériích uplatňovaných členskými státy jsou velmi značné, nejsou různé typologie, tak jak jsou definovány, srovnatelné. Nicméně v rámci projektu 1.1.2 ESPON sladil vnitrostátní klasifikace tím, že vymezil tři třídy v závislosti na národním průměru. Výsledkem je typologie relativní venkovskosti podle vnitrostátních definicí o třech třídách: nízká venkovskost (index nižší než 90 národního průměru), střední venkovskost (index mezi 90 a 110) a velká venkovskost (index vyšší než 110).

| 4. | OECD
  Klasifikace OECD má tři třídy, kde jsou oblasti NUTS 3 označeny jako městské, pokud méně než 15 % obyvatelstva žije v oblastech LAU 2 s hustotou obyvatelstva pod 150 obyv./km2. Oblast NUTS 3 je relativně venkovská, pokud 15–50 % jejího obyvatelstva žije v oblastech LAU 2 s hustotou obyvatelstva pod 150 obyv./km2, a venkovská, pokud tato hodnota přesahuje 50 %. |
| --- | --- |

4.

Klasifikace OECD má tři třídy, kde jsou oblasti NUTS 3 označeny jako městské, pokud méně než 15 % obyvatelstva žije v oblastech LAU 2 s hustotou obyvatelstva pod 150 obyv./km2. Oblast NUTS 3 je relativně venkovská, pokud 15–50 % jejího obyvatelstva žije v oblastech LAU 2 s hustotou obyvatelstva pod 150 obyv./km2, a venkovská, pokud tato hodnota přesahuje 50 %.

---

(1)  Nařízení Rady (EHS) č. 2052/88 ze dne 24. června 1988 o úkolech strukturálních fondů (Úř. věst. L 185, 15.7.1988, s. 9).

---

PŘÍLOHA III

PŘÍKLADY A DOPADY PROVĚŘOVANÝCH PROJEKTŮ

Bod 1 – Účinky nelze vždy stanovit

V Braniborsku v rámci opatření podle článku 33 „obnova a rozvoj vesnic a ochrana a uchování dědictví venkova“ byla postavena 31,5 metrů vysoká ocelová rozhledna, z níž je panoramatický výhled na jezero Senftenberger See a okolí (viz též fotografie 1). Rozhledna představuje pro oblast další zajímavost, ale podle názoru auditorů se nejedná o zásadní projekt. Kdyby nebyla postavena, množství návštěvníků by pravděpodobně bylo v podstatě stejné. Není doloženo, že tento projekt, který stál asi 380 000 EUR, přispěl k účelnému rozvoji venkovské oblasti. Úřady parku byly schopny předložit statistiky o počtech návštěvníků, kteří přenocovali a kteří se zdrželi jen během dne. Výstavba rozhledny neměla žádný zjistitelný dopad na tato čísla a případný trend mohl být i tak způsoben jinými činiteli. Výsledky a dopad postavení rozhledny lze tedy velmi obtížně stanovit a kvantifikovat a na hodnocení střednědobého a dlouhodobého účinku projektu je zatím brzo.

Bod 2 – Projekty jsou účelnější, když nastávají synergické efekty

Příklad 1: Synergie s jinými nástroji a cíli, součást širší strategie

Projekt se týkal výkupu zemědělské půdy státem v rámci opatření podle článku 33 „scelování pozemků“ v Nizozemsku (viz též fotografie 2). U tohoto projektu koupila obec v šedesátých letech pozemky pro stavební účely, avšak nyní (se spolufinancováním EU) je odkoupil stát pro rozvoj přírody místo urbanizace. V této oblasti se provedly i další projekty spolufinancované EU, čímž se současně dosáhlo dvou hlavních cílů PRV: rozvoje přírody a udržitelného rozvoje zemědělství. Kromě toho oblast, kde byl projekt umístěn, nabízela možnosti vodní rekreace a mezi odkoupenými pozemky a městem Zaanstad se stavěla cyklistická stezka spolufinancovaná EU. Projekt také zapadal do širší strategie národních a provinčních plánů a plánů podrobného uspořádání. To je zejména relevantní ve vztahu k cíli „příroda“, například ochraně druhů, který vyžaduje rozsáhlejší zásah než na úrovni jednotlivého projektu.

Příklad 2: Synergie s jinými projekty a součást širší strategie

V rámci opatření podle článku 33 „obnova a rozvoj vesnic a ochrana a uchování dědictví venkova“ byla modernizována náves v Kirchwahlingenu (Německo) (viz též fotografie 3). Tato modernizace zahrnovala výstavbu parkoviště pro návštěvníky kostela a další návštěvníky, položení nového povrchu silnice pro lepší odvádění vody a prevenci záplav, vytvoření místa pro otáčení zemědělských zásobovacích nákladních vozidel, opravu typických plotů a instalaci parkových laviček. Tím se zvýšila hodnota vesnice, která se otevřela kulturním akcím a turistickému ruchu, a dokonce se do ní vrátili někteří obyvatelé, aby zde trvale žili. Díky tomu, že se tento projet stal součástí širšího plánu obnovy vesnice, podílela se na plánování, včetně stanovení priorit, řada kompetentních místních obyvatel, a pro vesnici se vybraly ty nejpotřebnější projekty. Projekt doplnily dva další úzce související veřejné projekty a jeden soukromý projekt, které byly rovněž stanoveny v plánu obnovy vesnice. Navíc byl projekt součástí širší koncepce (celkem) 15 plánů obnovy vesnice tří místních sdružených obcí (Samtgemeinde). Dotyčná vesnice se nalézá ve venkovské oblasti, kde bylo problémem vylidňování a kde byla poměrně slabá infrastruktura. Vesnice ztrácela svoji identitu. Tyto skutečnosti posílily dopad tohoto projektu.

Bod 3 – Umístění v nevenkovských oblastech

Celková investice do jednoho z projektů prověřovaných v rámci opatření „zavlažování“ ve Španělsku činí 9,9 milionu EUR a je v rozsahu 2,4 milionu EUR spolufinancována z EZOZF. Projekt se týká zavlažování v zemědělské oblasti v těsné blízkosti města Castellón de la Plana. V této zemědělské oblasti ani v jejím okolí nejsou žádné malé vesnice a zemědělci, kteří mají z projektu užitek, žijí v Castellónu.

Přes zavlažovanou zemědělskou oblast vede silnice, která spojuje město s přístavem Castellón, který je vzdálen přibližně 5 km. Území mezi zemědělskou oblastí a Středozemním mořem je převážně zastavěné. Castellón de la Plana má zhruba 147 000 obyvatel s hustotou obyvatelstva 1 346 obyv./km2. Město je jedním ze středisek pěstování citrusových plodů ve Španělsku, protože se jedná o úrodnou oblast. Je to významné obchodní středisko, kde jsou hlavními činnostmi rozsáhlá petrochemická výroba, výroba keramických dlaždic a rybolov.

Castellón de la Plana je jedním z 29 španělských měst, která využila iniciativu Společenství URBAN I spolufinancovanou EU. Iniciativa Společenství URBAN je nástroj v rámci politiky soudržnosti EU pro obnovu upadajících městských oblastí a částí.

Podstatou projektu je modernizace zavlažovací soustavy na ploše 895 hektarů změnou stávajících betonových akvaduktů na soustavu s čerpadly a podzemním potrubím (viz též fotografie 4). Hlavními výsledky jsou významné snížení spotřeby vody, zvýšení účinnosti zemědělství v oblasti, zvýšení množství a jakosti výrobků, a tím zachování stávajícího zemědělství na částečný úvazek („consolidar la agricultura a tiempo parcial“).

Výsledky tohoto projektu přispívají ke zvýšení konkurenceschopnosti zemědělství a zachování životního prostředí (úspory vody). Těchto výsledků se však dosahuje v oblasti, která v několika ohledech patří k nejkonkurenceschopnějším a nejlépe umístěným územím spadajícím pod cíl 1 ve Španělsku. Castellón de la Plana a přiléhající zemědělské oblasti se nevyznačují problémy, které jsou typické pro venkovské oblasti (vylidňování, vysoká zaměstnanost v zemědělství atd.). Podle objektivních kritérií nelze tyto oblasti pokládat za venkovské. Financování takových projektů nepřispívá k přizpůsobení a rozvoji venkovských oblastí ani je nepodporuje.

---

ODPOVĚDI KOMISE

| II. | Úspěšné uplatňování investičních opatření by nemělo být posuzováno výlučně na základě jejich dopadu na řešení problémů venkovských oblastí. Rozvoj venkova se zabývá územní soudržností, ale zahrnuje také další cíle, jako zlepšování konkurenceschopnosti odvětví zemědělství a lesnictví, zlepšování životního prostředí a krajiny, zlepšování venkovského hospodářství, jak na úrovni Společenství, tak na úrovni národní či regionální (viz odpověď k bodům 6 až 13).
  Pro adekvátní řešení problémů venkovských oblastí je proto třeba zavést několik nástrojů. |
| --- | --- |

II.

Úspěšné uplatňování investičních opatření by nemělo být posuzováno výlučně na základě jejich dopadu na řešení problémů venkovských oblastí. Rozvoj venkova se zabývá územní soudržností, ale zahrnuje také další cíle, jako zlepšování konkurenceschopnosti odvětví zemědělství a lesnictví, zlepšování životního prostředí a krajiny, zlepšování venkovského hospodářství, jak na úrovni Společenství, tak na úrovni národní či regionální (viz odpověď k bodům 6 až 13).

Pro adekvátní řešení problémů venkovských oblastí je proto třeba zavést několik nástrojů.

| III. | Specifické cíle „vztahující se k opatřením“ jsou začleněny do všech jednotlivých auditovaných opatření v rámci příslušných kapitol I, VII a IX nařízení Rady (ES) č. 1257/1999. Pro následující programové období zahrnula Komise i strategičtější přístup, a to prostřednictvím obecných strategických zásad Společenství, které členským státům umožňují lépe zaměřovat své strategie rozvoje venkova na relevantní cíle odvozené z jejich specifických potřeb.
  Výrazné zaměření na zemědělství je inherentní součástí strategie rozvoje venkova, která se z politiky řešící strukturální problémy zemědělství vyvinula v politiku zabývající se mnoha úlohami, které hraje zemědělství ve společnosti, a zejména problémy, které se projevují v širším kontextu venkova. Dvojice, kterou představují odvětvové a územní prvky, je začleněna do této politiky, která je považována za druhý pilíř společné zemědělské politiky (viz odpověď na body 16 až 28). |
| --- | --- |

III.

Specifické cíle „vztahující se k opatřením“ jsou začleněny do všech jednotlivých auditovaných opatření v rámci příslušných kapitol I, VII a IX nařízení Rady (ES) č. 1257/1999. Pro následující programové období zahrnula Komise i strategičtější přístup, a to prostřednictvím obecných strategických zásad Společenství, které členským státům umožňují lépe zaměřovat své strategie rozvoje venkova na relevantní cíle odvozené z jejich specifických potřeb.

Výrazné zaměření na zemědělství je inherentní součástí strategie rozvoje venkova, která se z politiky řešící strukturální problémy zemědělství vyvinula v politiku zabývající se mnoha úlohami, které hraje zemědělství ve společnosti, a zejména problémy, které se projevují v širším kontextu venkova. Dvojice, kterou představují odvětvové a územní prvky, je začleněna do této politiky, která je považována za druhý pilíř společné zemědělské politiky (viz odpověď na body 16 až 28).

| IV. | Rozvoj venkova je politika horizontální, která platí pro všechny evropské oblasti. Podle zásady subsidiarity zodpovídají za určení příjemců a způsobilých oblastí, stejně jako za formulaci vhodných strategií, členské státy (viz odpověď na body 29 až 34).
  Nařízení (ES) č. 1698/2005 pro následující programové období obsahuje jasnější zaměření na menší podniky zabývající se zpracováváním zemědělských produktů a jejich uváděním na trh (a mikropodniky v případě lesnických produktů v ose 1 a rozvoje podnikání v ose 3), a to za účelem, mimo jiné, omezení přitěžujících účinků (pokud se projeví a tam, kde se projeví) v maximální možné míře (viz odpověď na body 35 až 39). |
| --- | --- |

IV.

Rozvoj venkova je politika horizontální, která platí pro všechny evropské oblasti. Podle zásady subsidiarity zodpovídají za určení příjemců a způsobilých oblastí, stejně jako za formulaci vhodných strategií, členské státy (viz odpověď na body 29 až 34).

Nařízení (ES) č. 1698/2005 pro následující programové období obsahuje jasnější zaměření na menší podniky zabývající se zpracováváním zemědělských produktů a jejich uváděním na trh (a mikropodniky v případě lesnických produktů v ose 1 a rozvoje podnikání v ose 3), a to za účelem, mimo jiné, omezení přitěžujících účinků (pokud se projeví a tam, kde se projeví) v maximální možné míře (viz odpověď na body 35 až 39).

| V. | Za definování a stanovení způsobilých oblastí, stejně jako za lokalizaci různých opatření, zodpovídají členské státy/regiony, a to na základě svých analýz problémů, cílů a strategie, kterou definovaly ve svých programech. V kontextu subsidiarity jde o klíčový prvek. Dále platí, že účelné vynakládání investičních opatření není možné vztáhnout pouze k venkovskému charakteru oblasti, kde se zásah realizuje (viz odpověď na body 40 až 46). |
| --- | --- |

V.

Za definování a stanovení způsobilých oblastí, stejně jako za lokalizaci různých opatření, zodpovídají členské státy/regiony, a to na základě svých analýz problémů, cílů a strategie, kterou definovaly ve svých programech. V kontextu subsidiarity jde o klíčový prvek. Dále platí, že účelné vynakládání investičních opatření není možné vztáhnout pouze k venkovskému charakteru oblasti, kde se zásah realizuje (viz odpověď na body 40 až 46).

| VI. | Komise bere na vědomí, že integrované územní přístupy poskytují významný nástroj pro uplatňování politiky rozvoje venkova, a doporučila tuto možnost v novém nařízení (ES) č. 1698/2005 tím, že podpořila integrované projekty kombinující několik opatření a začlenila iniciativu Společenství Leader (viz odpověď na body 48 až 51).
  Komise vynakládá značné úsilí, aby napravila nedostatky v množství i kvalitě údajů o sledování od členských států, a to již pro současné programové období. Pro následující programové období bude sledování ve spolupráci s členskými státy posíleno zavedením společného rámce pro sledování a hodnocení (CMEF) (viz odpověď na body 55 až 63). |
| --- | --- |

VI.

Komise bere na vědomí, že integrované územní přístupy poskytují významný nástroj pro uplatňování politiky rozvoje venkova, a doporučila tuto možnost v novém nařízení (ES) č. 1698/2005 tím, že podpořila integrované projekty kombinující několik opatření a začlenila iniciativu Společenství Leader (viz odpověď na body 48 až 51).

Komise vynakládá značné úsilí, aby napravila nedostatky v množství i kvalitě údajů o sledování od členských států, a to již pro současné programové období. Pro následující programové období bude sledování ve spolupráci s členskými státy posíleno zavedením společného rámce pro sledování a hodnocení (CMEF) (viz odpověď na body 55 až 63).

| VII. | Pro období 2007–2013 bude podpora lépe nasměrována prostřednictvím zavedení rámce CMEF, který je pevně navázán na národní strategie.
  Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005, jež se týká následujícího programového období, přijímá strategičtější přístup k rozvoji venkova, a to tak, že definuje tři základní cíle (zlepšování konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví, zlepšování kvality života a diverzifikace venkovského hospodářství), které se následně dělí do dílčích cílů specifických pro různá opatření. |
| --- | --- |

VII.

Pro období 2007–2013 bude podpora lépe nasměrována prostřednictvím zavedení rámce CMEF, který je pevně navázán na národní strategie.

Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005, jež se týká následujícího programového období, přijímá strategičtější přístup k rozvoji venkova, a to tak, že definuje tři základní cíle (zlepšování konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví, zlepšování kvality života a diverzifikace venkovského hospodářství), které se následně dělí do dílčích cílů specifických pro různá opatření.

| | 6. až 13. Komise vítá připomínky a závěry, které Účetní dvůr v této zprávě předkládá. Mnohé z nich jsou s ohledem na uplatňování právního rámce pro následující programové období 2007–2013 relevantní.
  Politika rozvoje venkova sestává ze souboru devíti skupin opatření, jež mají různý charakter. Pro řešení problémů venkovských oblastí je třeba vzít v úvahu všechny skupiny opatření, aby tak pokryly rozšířenou působnost cílů rozvoje venkova.
  Specifické cíle definované ve třech skupinách investičních opatření pro rozvoj venkova se zaměřují specifičtěji na snižování výrobních nákladů, zlepšování produkce a jakosti, prosazování diverzifikace zemědělských činností atd. Tyto cíle jsou součástí širšího přístupu k rozvoji venkova zlepšováním konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví, zvelebováním životního prostředí a krajiny a zlepšováním širšího hospodářství venkova (viz též odpověď na body 19 až 27). |
| --- | --- |

6. až 13. Komise vítá připomínky a závěry, které Účetní dvůr v této zprávě předkládá. Mnohé z nich jsou s ohledem na uplatňování právního rámce pro následující programové období 2007–2013 relevantní.

Politika rozvoje venkova sestává ze souboru devíti skupin opatření, jež mají různý charakter. Pro řešení problémů venkovských oblastí je třeba vzít v úvahu všechny skupiny opatření, aby tak pokryly rozšířenou působnost cílů rozvoje venkova.

Specifické cíle definované ve třech skupinách investičních opatření pro rozvoj venkova se zaměřují specifičtěji na snižování výrobních nákladů, zlepšování produkce a jakosti, prosazování diverzifikace zemědělských činností atd. Tyto cíle jsou součástí širšího přístupu k rozvoji venkova zlepšováním konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví, zvelebováním životního prostředí a krajiny a zlepšováním širšího hospodářství venkova (viz též odpověď na body 19 až 27).

Připomínka 1Flexibilní podoba politiky rozvoje venkova umožňuje, aby členské státy a regiony definovaly cíle a strategie uzpůsobené jejich specifické situaci. Programy rozvoje venkova obsahují informace o cílích stanovených pro programové období a nabízejí popis opatření užívaných pro dosažení oněch cílů.

| 16. | Nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 pro současné programové období 2000–2006 poprvé dosáhlo toho, že bylo více již dříve existujících opatření spojeno do jediného právního rámce, který se z politiky řešící strukturální problémy odvětví zemědělství vyvinul v politiku zabývající se mnoha úlohami, které hraje zemědělství ve společnosti.
  Tento přístup větší soudržnosti mezi jednotlivými opatřeními nyní dále rozvíjí nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 pro následující programové období 2007–2013. Zlepšuje interní strukturu tím, že jasně definuje tři hlavní cíle politiky, které se následně dělí do specifických cílů na úrovni jednotlivých opatření (viz odpověď na bod 27). |
| --- | --- |

16.

Nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 pro současné programové období 2000–2006 poprvé dosáhlo toho, že bylo více již dříve existujících opatření spojeno do jediného právního rámce, který se z politiky řešící strukturální problémy odvětví zemědělství vyvinul v politiku zabývající se mnoha úlohami, které hraje zemědělství ve společnosti.

Tento přístup větší soudržnosti mezi jednotlivými opatřeními nyní dále rozvíjí nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 pro následující programové období 2007–2013. Zlepšuje interní strukturu tím, že jasně definuje tři hlavní cíle politiky, které se následně dělí do specifických cílů na úrovni jednotlivých opatření (viz odpověď na bod 27).

| 17. | Flexibilita investičních opatření nebrání členským státům vytvářet soudržné strategie rozvoje: nařízení nabízí nástroje s širokou škálou opatření, takže si členské státy mohou vybrat ty, které jsou pro jejich situaci a potřeby relevantnější. |
| --- | --- |

17.

Flexibilita investičních opatření nebrání členským státům vytvářet soudržné strategie rozvoje: nařízení nabízí nástroje s širokou škálou opatření, takže si členské státy mohou vybrat ty, které jsou pro jejich situaci a potřeby relevantnější.

| 18. | Na základě analýzy problémů členské státy a regiony definují cíle a strategii svých programů rozvoje venkova. K realizaci těchto cílů mohou přispívat různá opatření. Právě proto bývá občas obtížné na začátku programového období předem určit rozdělení prostředků pro dílčí cíle na regionální úrovni.
  V návaznosti na rámec poskytnutý Radou pro následující období 2007–2013 byl zaveden strategičtější přístup prostřednictvím strategických směrů Společenství (CSG), které Rada přijala v únoru 2006 (1).
  Členské státy připraví své národní strategie rozvoje venkova na základě šesti obecných strategických zásad, které pomohou:






  — | označit oblasti, kde využitím podpory EU pro rozvoj venkova vzniká na úrovni EU nejvyšší přidaná hodnota, |
| --- | --- | --- |

18.

Na základě analýzy problémů členské státy a regiony definují cíle a strategii svých programů rozvoje venkova. K realizaci těchto cílů mohou přispívat různá opatření. Právě proto bývá občas obtížné na začátku programového období předem určit rozdělení prostředků pro dílčí cíle na regionální úrovni.

V návaznosti na rámec poskytnutý Radou pro následující období 2007–2013 byl zaveden strategičtější přístup prostřednictvím strategických směrů Společenství (CSG), které Rada přijala v únoru 2006 (1).

Členské státy připraví své národní strategie rozvoje venkova na základě šesti obecných strategických zásad, které pomohou:

—

označit oblasti, kde využitím podpory EU pro rozvoj venkova vzniká na úrovni EU nejvyšší přidaná hodnota,

| — | vytvořit propojení s hlavními prioritami EU (Lisabon, Göteborg), |
| --- | --- |

—

vytvořit propojení s hlavními prioritami EU (Lisabon, Göteborg),

| — | zajistit doplňování a soudržnost akcí financovaných prostřednictvím politik strukturálních, zaměstnanosti a rozvoje venkova, jak na daném území, tak v daném oboru činnosti, |
| --- | --- |

—

zajistit doplňování a soudržnost akcí financovaných prostřednictvím politik strukturálních, zaměstnanosti a rozvoje venkova, jak na daném území, tak v daném oboru činnosti,

| — | doprovázet provádění nové, tržně orientované společné zemědělské politiky a nezbytnou restrukturalizaci, jež musí proběhnout ve starých i nových členských státech. |
| --- | --- |

—

doprovázet provádění nové, tržně orientované společné zemědělské politiky a nezbytnou restrukturalizaci, jež musí proběhnout ve starých i nových členských státech.

Textový rámeček 1 – Španělsko

Cíle, o které program usiluje, se odvozují z hodnocení ex ante na úrovni příslušného plánu rozvoje venkova. Tam, kde se územní pokrytí jediného programu skládá z několika regionů, jako je tomu v případě španělského programu pro zlepšení struktur, jenž je citován v textovém rámečku 1, je možné realizace obecného cíle dosáhnout různými způsoby, v závislosti na zemědělských strukturách a na soudržnosti navrhovaných opatření.

Textový rámeček 1 – Portugalsko

Dva příklady uváděné Účetním dvorem odpovídají cíli zvyšovat příjmy a zlepšovat životní, pracovní a výrobní podmínky. Obecně neplatí, že by kvůli dosažení určité míry konkurenceschopnosti neměly být realizovány žádné nové investice.

V portugalském příkladu je opatření „správa vodních zdrojů a scelování pozemků“ (kombinace dvou odrážek článku 33) pouze jedním z nástrojů pro dosažení globálního cíle „rozvoje moderního a konkurenceschopného zemědělství“. Dva aspekty zavlažování a scelování pozemků spolu úzce souvisejí. V těch oblastech, kde jsou zemědělské pozemky rozdrobeny na četné malé pozemky, je záhodno začít nejdříve scelováním pozemků a pak rozvíjet zavlažovací sítě, teprve když se zemědělská struktura zlepší a stabilizuje. V ostatních částech Portugalska, kde je zemědělská struktura lepší, je hlavním faktorem rozvoje hospodaření s vodou. Není vždy možné přidělit prostředky dílčím cílům již na začátku programového období, a právě proto byly obě odrážky spojeny do jediného opatření programu. Pokud jde o odkaz na jeden velký projekt, je třeba se zamyslet především nad tím, zda projekt přispívá k cílům programu.

Dále platí, že opatření může přispět k více než jednomu dílčímu cíli programu, které se všechny vztahují ke globálnímu cíli rozvoje moderního a konkurenceschopného zemědělství. Avšak v následujícím obdobím budou muset členské státy vypracovat samostatnou národní strategii, definující priority, které budou dále převedeny do programů rozvoje venkova.

Textový rámeček 1 – Nizozemsko

V Nizozemsku se opatření scelování pozemků vztahuje k různým cílům. Nákup pozemku se provádí dobrovolně. Nabízí zemědělcům možnost přesunout hospodářství na jiné místo, které má větší potenciál pro udržitelný rozvoj. Pomocí tohoto integrovaného přístupu se realizuje jak cíl ochrany přírody, tak cíl zemědělského rozvoje.

Protože se priority/cíle a k nim náležející finanční příděl během programového období vyvíjí (například ve funkci přijetí opatření zemědělci), je někdy třeba opatření přeorientovat za účelem jeho úspěšného provedení.

Připomínka 2Program Agenda 2000 určil, že rozvoj venkova je druhým pilířem společné zemědělské politiky. Většina opatření rozvoje venkova je ze své definice cílena na zemědělství a zemědělce, což vede k tomu, že je velký podíl vynakládán na zemědělství, obsahuje však také územní prvky, jako je vyšší míra spolufinancování u investic v méně příznivých oblastech a v regionech soudržnosti.

| 20. | Flexibilní podoba politiky rozvoje venkova ve spojení s decentralizovaným přístupem poskytuje členským státům možnost začlenit územní přístup do jejich programů rozvoje venkova. Nařízení (ES) č. 1257/1999 uvádí, že „by (...) měla být v co možná nejvyšší míře decentralizována a důraz musí být dán na účast a přístup zdola nahoru“ (2). Členské státy provádějí integrace různých politik zasahujících na určitém území na národní či místní úrovni. Dále programy rozvoje venkova (RDP) vyžadují informace o komplementaritě podpory s ostatními nástroji Společenství, jako je politika soudržnosti. |
| --- | --- |

20.

Flexibilní podoba politiky rozvoje venkova ve spojení s decentralizovaným přístupem poskytuje členským státům možnost začlenit územní přístup do jejich programů rozvoje venkova. Nařízení (ES) č. 1257/1999 uvádí, že „by (...) měla být v co možná nejvyšší míře decentralizována a důraz musí být dán na účast a přístup zdola nahoru“ (2). Členské státy provádějí integrace různých politik zasahujících na určitém území na národní či místní úrovni. Dále programy rozvoje venkova (RDP) vyžadují informace o komplementaritě podpory s ostatními nástroji Společenství, jako je politika soudržnosti.

| 21. | Zprávy komise o hospodářské a sociální soudržnosti byly formulovány s ohledem na skutečnost, že je třeba, aby byly všechny strukturální politiky (včetně regionální politiky) koncipovány způsobem, který přispěje ke zvyšování územní soudržnosti ve venkovských oblastech. Proto je třeba na ně celkově nahlížet s tím, že politika rozvoje venkova je druhým pilířem společné zemědělské politiky a jednoznačně ji obohacuje (viz též odpověď na bod 24). |
| --- | --- |

21.

Zprávy komise o hospodářské a sociální soudržnosti byly formulovány s ohledem na skutečnost, že je třeba, aby byly všechny strukturální politiky (včetně regionální politiky) koncipovány způsobem, který přispěje ke zvyšování územní soudržnosti ve venkovských oblastech. Proto je třeba na ně celkově nahlížet s tím, že politika rozvoje venkova je druhým pilířem společné zemědělské politiky a jednoznačně ji obohacuje (viz též odpověď na bod 24).

| 22. | Dvě evropské konference o venkovském rozvoji, které Účetní dvůr zmiňuje, je třeba vidět v kontextu nové éry, kdy se pociťuje potřeba komplexnější politiky rozvoje venkova, která řeší kromě restrukturalizace zemědělství i problémy životního prostředí a širší potřeby venkovských oblastí. To je reflektováno v současném programovém období a ještě posíleno v budoucím období podle nařízení (ES) č. 1698/2005. |
| --- | --- |

22.

Dvě evropské konference o venkovském rozvoji, které Účetní dvůr zmiňuje, je třeba vidět v kontextu nové éry, kdy se pociťuje potřeba komplexnější politiky rozvoje venkova, která řeší kromě restrukturalizace zemědělství i problémy životního prostředí a širší potřeby venkovských oblastí. To je reflektováno v současném programovém období a ještě posíleno v budoucím období podle nařízení (ES) č. 1698/2005.

| 24. | Program Agenda 2000 určil, že rozvoj venkova je druhým pilířem společné zemědělské politiky, což je reakcí na více různých problémů zemědělství coby hlavního uživatele půdy. Tato politika je proto ze své povahy významně spojena s odvětvím zemědělství, ale prosazuje také ohledy na územní rozdílnosti. Navíc je pro období 2000–2006 rozvoj venkova charakterizován několika územními aspekty, jako uplatňováním opatření pro méně příznivé oblasti a vyšší mírou spolufinancování investic v méně příznivých oblastech a v regionech soudržnosti. Za další prostorové rozlišení na úrovni programu zodpovídají členské státy. |
| --- | --- |

24.

Program Agenda 2000 určil, že rozvoj venkova je druhým pilířem společné zemědělské politiky, což je reakcí na více různých problémů zemědělství coby hlavního uživatele půdy. Tato politika je proto ze své povahy významně spojena s odvětvím zemědělství, ale prosazuje také ohledy na územní rozdílnosti. Navíc je pro období 2000–2006 rozvoj venkova charakterizován několika územními aspekty, jako uplatňováním opatření pro méně příznivé oblasti a vyšší mírou spolufinancování investic v méně příznivých oblastech a v regionech soudržnosti. Za další prostorové rozlišení na úrovni programu zodpovídají členské státy.

| 25. a 26. | Většina opatření rozvoje venkova je ze své definice cílena směrem k zemědělství a zemědělcům, což vede k tomu, že velká část výdajů je vynakládána na zemědělství. Protože zemědělství je i nadále největším uživatelem venkovské půdy a stále hraje významnou úlohu v hospodářství venkovských oblastí, může podpora zemědělství významně přispět k rozvoji venkovských oblastí. Politika rozvoje venkova má významnou funkci při prosazování udržitelných metod zemědělství a uchovávání životního prostředí a krajiny venkova. Dále platí, jak je ukázáno v případě Kampánie, že ani politika, která je orientována hlavně odvětvově, nevylučuje územní diferenciaci.
  Pro následující programové období byly nařízením Rady prostředky ve výši minimálně 10 % celkového příspěvku EU vyhrazeny pro opatření týkající se kvality života a diverzifikace hospodářství venkova mimo zemědělství a lesnictví. |
| --- | --- |

25. a 26.

Většina opatření rozvoje venkova je ze své definice cílena směrem k zemědělství a zemědělcům, což vede k tomu, že velká část výdajů je vynakládána na zemědělství. Protože zemědělství je i nadále největším uživatelem venkovské půdy a stále hraje významnou úlohu v hospodářství venkovských oblastí, může podpora zemědělství významně přispět k rozvoji venkovských oblastí. Politika rozvoje venkova má významnou funkci při prosazování udržitelných metod zemědělství a uchovávání životního prostředí a krajiny venkova. Dále platí, jak je ukázáno v případě Kampánie, že ani politika, která je orientována hlavně odvětvově, nevylučuje územní diferenciaci.

Pro následující programové období byly nařízením Rady prostředky ve výši minimálně 10 % celkového příspěvku EU vyhrazeny pro opatření týkající se kvality života a diverzifikace hospodářství venkova mimo zemědělství a lesnictví.

| 27. | V návaznosti na rámec vytvořený Radou by měl rozvoj venkova v budoucnosti rovněž doprovázet a doplňovat politiky podpory trhu a příjmů společné zemědělské politiky jako její druhý pilíř, s ohledem na obecné cíle hospodářské a sociální soudržnosti.
  Právě proto se bude politika rozvoje venkova na období 2007–2013 zaměřovat na tři oblasti odpovídající „třem osám“ opatření stanoveným v nařízení (ES) č. 1698/2005: osa 1: „zlepšování konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví“; osa 2: „zvelebování životního prostředí a krajiny“; osa 3: „zvyšování kvality života ve venkovských oblastech a diverzifikace hospodářství venkova“. Čtvrtá osa „Leader“ zavádí možnosti pro lokální přístupy k rozvoji venkova vedoucí od nižší na vyšší úroveň.
  Aby však mohly členské státy územní dimenzi lépe vyzdvihnout, je třeba, aby při přípravě svých programů rozvoje venkova posoudily označení venkovských oblastí a jejich význam. |
| --- | --- |

27.

V návaznosti na rámec vytvořený Radou by měl rozvoj venkova v budoucnosti rovněž doprovázet a doplňovat politiky podpory trhu a příjmů společné zemědělské politiky jako její druhý pilíř, s ohledem na obecné cíle hospodářské a sociální soudržnosti.

Právě proto se bude politika rozvoje venkova na období 2007–2013 zaměřovat na tři oblasti odpovídající „třem osám“ opatření stanoveným v nařízení (ES) č. 1698/2005: osa 1: „zlepšování konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví“; osa 2: „zvelebování životního prostředí a krajiny“; osa 3: „zvyšování kvality života ve venkovských oblastech a diverzifikace hospodářství venkova“. Čtvrtá osa „Leader“ zavádí možnosti pro lokální přístupy k rozvoji venkova vedoucí od nižší na vyšší úroveň.

Aby však mohly členské státy územní dimenzi lépe vyzdvihnout, je třeba, aby při přípravě svých programů rozvoje venkova posoudily označení venkovských oblastí a jejich význam.

| 28. | Jak je shrnuto v bodech 24 až 26, aplikace některých opatření vztahujících se k odvětví postupuje podle územní diferenciace již v současném období 2000–2006.
  Pro následující programové období bylo začleněno několik územních prvků, jako uplatňování opatření pro méně příznivé oblasti a rozlišení míry spolufinancování v závislosti na typu oblasti (vyšší míra spolufinancování pro určitá opatření uplatňovaná v méně příznivých oblastech, například v konvergenčních regionech, v nejodlehlejších regionech či na menších ostrovech v Egejském moři). Tento přístup usnadní rovněž zahrnutí iniciativy Společenství LEADER pod ostatní tři osy.
  Je pravda, že minimální příspěvky Společenství na program spadající pod osy 1 a 3 byly Radou sníženy na 10 %. Toto snížení upřednostnily členské státy, aby tak získaly větší flexibilitu při úpravě programů podle svých konkrétních potřeb. Avšak programové sazby představují minimální sazby a poskytují členským státům možnost uplatňovat sazby vyšší. Snížení procentuálního podílu pro příspěvky LEADER v nových členských státech je třeba vidět jako „zaváděcí“ období, pro získání zkušeností ve zdlouhavém procesu uplatňování takových opatření. |
| --- | --- |

28.

Jak je shrnuto v bodech 24 až 26, aplikace některých opatření vztahujících se k odvětví postupuje podle územní diferenciace již v současném období 2000–2006.

Pro následující programové období bylo začleněno několik územních prvků, jako uplatňování opatření pro méně příznivé oblasti a rozlišení míry spolufinancování v závislosti na typu oblasti (vyšší míra spolufinancování pro určitá opatření uplatňovaná v méně příznivých oblastech, například v konvergenčních regionech, v nejodlehlejších regionech či na menších ostrovech v Egejském moři). Tento přístup usnadní rovněž zahrnutí iniciativy Společenství LEADER pod ostatní tři osy.

Je pravda, že minimální příspěvky Společenství na program spadající pod osy 1 a 3 byly Radou sníženy na 10 %. Toto snížení upřednostnily členské státy, aby tak získaly větší flexibilitu při úpravě programů podle svých konkrétních potřeb. Avšak programové sazby představují minimální sazby a poskytují členským státům možnost uplatňovat sazby vyšší. Snížení procentuálního podílu pro příspěvky LEADER v nových členských státech je třeba vidět jako „zaváděcí“ období, pro získání zkušeností ve zdlouhavém procesu uplatňování takových opatření.

Připomínka 3Za rozhodování o způsobilosti oblastí a příjemců a též za výběr projektů zodpovídají členské státy v závislosti na potřebách a cílích stanovených v jejich programech rozvoje venkova.

| 29. | S ohledem na rozmanitost regionů v Evropě a na různé situace na národní úrovni je obtížné poskytnout jednotnou definici venkovských oblastí.
  Proto za definování venkovských oblastí a stanovení oblastí s nárokem na zásah, stejně jako za lokalizaci projektů v rámci těchto venkovských oblastí, zodpovídají členské státy v závislosti na svých potřebách, cílích a strategiích definovaných v jejich programech. Tím se vysvětlují rozdíly existující mezi programy rozvoje venkova pro současné programové období auditovaných členských států, pokud jde o jasné vymezení oblastí uplatňování specifických opatření.
  Jak bylo uvedeno v bodě 27, pro následující programové období mají členské státy do svých programů rozvoje venkova zahrnout i vymezení svých venkovských oblastí a mají určit jejich význam. |
| --- | --- |

29.

S ohledem na rozmanitost regionů v Evropě a na různé situace na národní úrovni je obtížné poskytnout jednotnou definici venkovských oblastí.

Proto za definování venkovských oblastí a stanovení oblastí s nárokem na zásah, stejně jako za lokalizaci projektů v rámci těchto venkovských oblastí, zodpovídají členské státy v závislosti na svých potřebách, cílích a strategiích definovaných v jejich programech. Tím se vysvětlují rozdíly existující mezi programy rozvoje venkova pro současné programové období auditovaných členských států, pokud jde o jasné vymezení oblastí uplatňování specifických opatření.

Jak bylo uvedeno v bodě 27, pro následující programové období mají členské státy do svých programů rozvoje venkova zahrnout i vymezení svých venkovských oblastí a mají určit jejich význam.

| 30. a 31. | Investiční opatření by měla být uzpůsobena potřebám oblastí, které mají na zásah nárok. V některých členských státech například představuje rostoucí (environmentální) tlak městských oblastí na tzv. „příměstské“ oblasti významný prostorový problém, k němuž může politika rozvoje venkova přispět. Takže v závislosti na cíli opatření může být v oblastech pod tlakem městských oblastí podpora účelnější než ve vzdálených periferních oblastech.
  Avšak, jak se uvádí v bodě 29, situace v různých členských státech se liší. Pro malou zemi, jakou je například Nizozemsko – kde jsou regionální rozdílnosti malé – může být užitečnější obecný přístup v celostátním měřítku. V ostatních členských státech existuje tematické rozlišení, napomáhající prosazovat oblasti s nejvyšší potřebou. |
| --- | --- |

30. a 31.

Investiční opatření by měla být uzpůsobena potřebám oblastí, které mají na zásah nárok. V některých členských státech například představuje rostoucí (environmentální) tlak městských oblastí na tzv. „příměstské“ oblasti významný prostorový problém, k němuž může politika rozvoje venkova přispět. Takže v závislosti na cíli opatření může být v oblastech pod tlakem městských oblastí podpora účelnější než ve vzdálených periferních oblastech.

Avšak, jak se uvádí v bodě 29, situace v různých členských státech se liší. Pro malou zemi, jakou je například Nizozemsko – kde jsou regionální rozdílnosti malé – může být užitečnější obecný přístup v celostátním měřítku. V ostatních členských státech existuje tematické rozlišení, napomáhající prosazovat oblasti s nejvyšší potřebou.

| 32. a 33. | Podle zásady subsidiarity zodpovídají členské státy také za výběr a klasifikaci projektů.
  Pro následující programové období však Komise zavedla strategičtější řízení na základě priorit a cílů. |
| --- | --- |

32. a 33.

Podle zásady subsidiarity zodpovídají členské státy také za výběr a klasifikaci projektů.

Pro následující programové období však Komise zavedla strategičtější řízení na základě priorit a cílů.

Textový rámeček 3 – Španělsko

Praxe používaná v Katalánsku, kterou popisuje Účetní dvůr, podporující podávání nových žádostí zvyšováním celkového počtu různých příjemců během časového období, představuje pobídku, jež má za účel přinést evropskou podporu více lidem.

Textový rámeček 3 – Německo

Citovaný příklad z Dolního Saska je v rámci Německa výjimkou, protože v něm spolufinancování spočívá na obcích. V ostatních německých zemích za spolufinancování zodpovídá spolková vláda (Bund) a/nebo jednotlivé země.

| 34. | V současné době je jednou z podmínek způsobilosti produktivních investic výdělečnost zemědělského hospodářství, což má vést k tomu, že budou podporovány projekty s reálnou ekonomickou perspektivou. Tím by se mělo napomoci ke zvýšení efektivity veřejné podpory. Pro následující programové období budou z podpory vyloučeny podniky, které „mají potíže“.
  Nelze se však vyhnout tomu, že lépe informovaný a organizovaný potenciální příjemce může spíše využít prospěch z podpory. |
| --- | --- |

34.

V současné době je jednou z podmínek způsobilosti produktivních investic výdělečnost zemědělského hospodářství, což má vést k tomu, že budou podporovány projekty s reálnou ekonomickou perspektivou. Tím by se mělo napomoci ke zvýšení efektivity veřejné podpory. Pro následující programové období budou z podpory vyloučeny podniky, které „mají potíže“.

Nelze se však vyhnout tomu, že lépe informovaný a organizovaný potenciální příjemce může spíše využít prospěch z podpory.

Textový rámeček 4 – Itálie

Citovaný příklad z Emilie Romagny týkající se požadovaných minimálních výnosů připomíná kritéria vybraná regionem na základě metodiky stanovené členským státem, a to za účelem naplnění právního požadavku ekonomické životaschopnosti zemědělských hospodářství přijímajících investiční podporu spolufinancovanou ze strany EU. Skutečnost, že pouze část hospodářství působících v regionu (přibližně jejich polovina) může být schopna z této podpory těžit, vychází z úvah ohledně specifické struktury zemědělských farem, cílů, kterých je třeba dosáhnout, zejména podpoření konkurenceschopných farem, a zodpovědnosti za finanční správu fondů EU.

Textový rámeček 4 – Španělsko

Jak bylo uvedeno výše (bod 34), nařízení ukládá, aby byly investice do zemědělských hospodářství, které přijímají prostředky od EU, ekonomicky životaschopné. Podle článku 33 je možné dotace udělovat pro investice překračující jednotlivá zemědělská hospodářství. Je zásadně důležité, aby financování ze strany EU přinášelo přidanou hodnotu a aby byly investice výdělečné. Toho je možné dosáhnout zaměřením na nejlepší projekty, což vysvětluje situaci vysledovanou ve Španělsku u projektů hospodaření s vodou.

Připomínka 4Komise souhlasí, že nedostatečně účelné zaměření zvyšuje přitěžující účinky a že jasné zaměření prostředků ze strany členských států přispívá k účelnosti programů rozvoje venkova.

| 35. | Komise souhlasí s tím, že přitěžující účinky představují významný problém, který by měl být brán v úvahu jak na úrovni vytváření právního rámce, tak při navrhování programů.
  Z předchozích hodnocení jsme se však poučili, že vnímání přitěžujících účinků je třeba brát opatrně. Protože dopady pozorované na mikroúrovni jsou výsledkem multiplicity zasahujících faktorů, bývá obtížné určit důkaz přitěžujícího účinku. |
| --- | --- |

35.

Komise souhlasí s tím, že přitěžující účinky představují významný problém, který by měl být brán v úvahu jak na úrovni vytváření právního rámce, tak při navrhování programů.

Z předchozích hodnocení jsme se však poučili, že vnímání přitěžujících účinků je třeba brát opatrně. Protože dopady pozorované na mikroúrovni jsou výsledkem multiplicity zasahujících faktorů, bývá obtížné určit důkaz přitěžujícího účinku.

| 36. | V informačním dokumentu – „nové perspektivy rozvoje venkova EU“, který Účetní dvůr zmiňuje, Komise mimo jiné uvádí: „Nedostatečné zaměření zvyšuje nebezpečí přitěžujícího účinku, zaměření zdrojů může účelnost programu zvýšit“. Za druhý z těchto bodů zodpovídají členské státy.
  „Syntéza hodnocení rozvoje venkova v polovině období“, která byla zpřístupněna až po dokončení zprávy Účetního dvora (3), dochází k závěru, že v rámci EU není možné dojít k žádnému definitivnímu názoru ohledně důkazů přitěžujícího účinku, neboť v rámci hodnocení různých programů rozvoje venkova v polovině období žádné systematické hodnocení tohoto problému prováděno nebylo. |
| --- | --- |

36.

V informačním dokumentu – „nové perspektivy rozvoje venkova EU“, který Účetní dvůr zmiňuje, Komise mimo jiné uvádí: „Nedostatečné zaměření zvyšuje nebezpečí přitěžujícího účinku, zaměření zdrojů může účelnost programu zvýšit“. Za druhý z těchto bodů zodpovídají členské státy.

„Syntéza hodnocení rozvoje venkova v polovině období“, která byla zpřístupněna až po dokončení zprávy Účetního dvora (3), dochází k závěru, že v rámci EU není možné dojít k žádnému definitivnímu názoru ohledně důkazů přitěžujícího účinku, neboť v rámci hodnocení různých programů rozvoje venkova v polovině období žádné systematické hodnocení tohoto problému prováděno nebylo.

Textový rámeček 5 – Itálie

V rámci aktualizace předběžného hodnocení PDR Emilia Romagna poukazuje hodnotitel na situaci, které se odlišuje zejména orientací výroby, hospodářským rozměrem využití a typologie investic. Tyto závěry bude třeba zohlednit v rámci podobných zásahů v příštím programovacím období 2007–2013.

| 37. a 38. | Komise souhlasí, že přitěžující účinek představuje významný prvek, který je třeba při navrhování právního rámce brát v úvahu. Praxe však ukázala, že přitěžující účinek může ovlivňovat několik věcí, což významně komplikuje zajištění „standardizovaného“ řešení.
  V následujícím programovém období bude investiční podpora jednoznačně zacílena podle potřeb podniků. Nařízení (ES) č. 1698/2005 (nařízení EZFRV) se zaměřuje na menší podniky zabývající se zpracováváním zemědělských produktů a jejich uváděním na trh (a mikropodniky v případě lesnických produktů v ose 1 a rozvoje podnikání v ose 3), a to za účelem, mimo jiné, co největšího omezení přitěžujícího účinku. Na druhou stranu musejí podporované investice zlepšovat celkovou výkonnost firmy či hospodářství (včetně výkonů v oblasti životního prostředí) (viz též odpověď na bod 34). |
| --- | --- |

37. a 38.

Komise souhlasí, že přitěžující účinek představuje významný prvek, který je třeba při navrhování právního rámce brát v úvahu. Praxe však ukázala, že přitěžující účinek může ovlivňovat několik věcí, což významně komplikuje zajištění „standardizovaného“ řešení.

V následujícím programovém období bude investiční podpora jednoznačně zacílena podle potřeb podniků. Nařízení (ES) č. 1698/2005 (nařízení EZFRV) se zaměřuje na menší podniky zabývající se zpracováváním zemědělských produktů a jejich uváděním na trh (a mikropodniky v případě lesnických produktů v ose 1 a rozvoje podnikání v ose 3), a to za účelem, mimo jiné, co největšího omezení přitěžujícího účinku. Na druhou stranu musejí podporované investice zlepšovat celkovou výkonnost firmy či hospodářství (včetně výkonů v oblasti životního prostředí) (viz též odpověď na bod 34).

| 39. | Poskytování investiční podpory farmám, které jsou příliš malé, takže nedosahují určité úrovně životaschopnosti, přináší otázku, zda mají takové farmy šanci zůstat činné ve svém oboru i ve střednědobém výhledu, čímž tudíž vznikají pochybnosti o udržitelnosti investice.
  V tomto specifickém případě zahrnuly Flandry do svého programu rozvoje venkova požadavek příjmu na pracovníka na plný úvazek ve výši nejméně 21 577 EUR na základě analýzy problémů na regionální úrovni a na základě výsledných cílů a priorit, které si přejí do svého programu zahrnout. |
| --- | --- |

39.

Poskytování investiční podpory farmám, které jsou příliš malé, takže nedosahují určité úrovně životaschopnosti, přináší otázku, zda mají takové farmy šanci zůstat činné ve svém oboru i ve střednědobém výhledu, čímž tudíž vznikají pochybnosti o udržitelnosti investice.

V tomto specifickém případě zahrnuly Flandry do svého programu rozvoje venkova požadavek příjmu na pracovníka na plný úvazek ve výši nejméně 21 577 EUR na základě analýzy problémů na regionální úrovni a na základě výsledných cílů a priorit, které si přejí do svého programu zahrnout.

Připomínka 5Způsobilost k podpoře v rámci investic do zemědělských hospodářství a investic do zpracování potravin se neomezuje na venkovské oblasti. Cílem opatření je příslušným způsobem přispívat ke zlepšování příjmů ze zemědělství a ke zlepšování životních, pracovních a výrobních podmínek a zlepšovat konkurenceschopnost a přidanou hodnotu zpracování potravin, když jsou tyto činnosti v zemi zastoupeny (ve venkovských i nevenkovských oblastech).

| 40. | Hodnotitelé zkoumají, kde se realizovaly výstupy, výsledky a dopady. V údajích o sledování, které každoročně poskytují členské státy, je zahrnuto i zeměpisné členění.
  Různé definice „městských“ – „venkovských“ oblastí, které byly vypracovány v různých studiích, ukazují, jak obtížné je pro účely řízení zásahů pro rozvoj venkova zformulovat jednotnou „víceúčelovou“ definici zahrnující celou EU. |
| --- | --- |

40.

Hodnotitelé zkoumají, kde se realizovaly výstupy, výsledky a dopady. V údajích o sledování, které každoročně poskytují členské státy, je zahrnuto i zeměpisné členění.

Různé definice „městských“ – „venkovských“ oblastí, které byly vypracovány v různých studiích, ukazují, jak obtížné je pro účely řízení zásahů pro rozvoj venkova zformulovat jednotnou „víceúčelovou“ definici zahrnující celou EU.

| 41. | Obecný závěr, který je možné z tohoto postupu odvodit, je takový, že jen velmi málo projektů podporovaných v rámci EZOZF se nachází v městských oblastech (u 2 ze 4 srovnání 22 % a podle klasifikace OECD pouze 9 %), což dokládá územní dimenzi politiky rozvoje venkova. |
| --- | --- |

41.

Obecný závěr, který je možné z tohoto postupu odvodit, je takový, že jen velmi málo projektů podporovaných v rámci EZOZF se nachází v městských oblastech (u 2 ze 4 srovnání 22 % a podle klasifikace OECD pouze 9 %), což dokládá územní dimenzi politiky rozvoje venkova.

| 42. | Výpočet prezentovaný Účetním dvorem představuje odhad provedený na základě souboru 300 projektů. Navíc je obtížné srovnávat výdaje na opatření dle článku 33 v průběhu času, protože vymezení oblastí pro cíl 5b, jak bylo provedeno pro programové období 1994–1999, pro období 2000–2006 zachováno nebylo. |
| --- | --- |

42.

Výpočet prezentovaný Účetním dvorem představuje odhad provedený na základě souboru 300 projektů. Navíc je obtížné srovnávat výdaje na opatření dle článku 33 v průběhu času, protože vymezení oblastí pro cíl 5b, jak bylo provedeno pro programové období 1994–1999, pro období 2000–2006 zachováno nebylo.

| 43. | Vzhledem k rozmanitosti regionů Evropy představuje tento typ stanovení prahové hodnoty velmi složitý problém, pokud se údaje z místní úrovně agregují na úrovni evropské. Dále platí, že členské státy si mohou vybrat, ve které oblasti se rozhodnou uplatňovat některá či všechna svá opatření, přičemž tyto oblasti nemusejí nutně být oblasti méně osídlené. Mohou se objevit případy, kde formy podpory jiné než investiční podpora lépe odpovídají potřebám určitých typů venkovských oblastí (např. specifická podpora v méně příznivých oblastech, které zpravidla bývají méně osídlené a vzdálenější). |
| --- | --- |

43.

Vzhledem k rozmanitosti regionů Evropy představuje tento typ stanovení prahové hodnoty velmi složitý problém, pokud se údaje z místní úrovně agregují na úrovni evropské. Dále platí, že členské státy si mohou vybrat, ve které oblasti se rozhodnou uplatňovat některá či všechna svá opatření, přičemž tyto oblasti nemusejí nutně být oblasti méně osídlené. Mohou se objevit případy, kde formy podpory jiné než investiční podpora lépe odpovídají potřebám určitých typů venkovských oblastí (např. specifická podpora v méně příznivých oblastech, které zpravidla bývají méně osídlené a vzdálenější).

| 45. | Tabulka 2 dokládá, že v rámci oblastí spadajících pod cíl 1 bylo 80 % výdajů na kontrolované projekty vynaloženo do venkovských oblastí. Dále platí, že snížení územní nerovnováhy představuje pouze jeden z cílů, k nimž rozvoj venkova přispívá. |
| --- | --- |

45.

Tabulka 2 dokládá, že v rámci oblastí spadajících pod cíl 1 bylo 80 % výdajů na kontrolované projekty vynaloženo do venkovských oblastí. Dále platí, že snížení územní nerovnováhy představuje pouze jeden z cílů, k nimž rozvoj venkova přispívá.

| 46. | Podle definice OECD, která vychází z hustoty osídlení, je značná část projektů (91 %) realizovaných v regionech spadajících pod cíl 1 lokalizována ve významných a převážně venkovských regionech, které zpravidla představují chudší části regionů spadajících pod cíl 1. |
| --- | --- |

46.

Podle definice OECD, která vychází z hustoty osídlení, je značná část projektů (91 %) realizovaných v regionech spadajících pod cíl 1 lokalizována ve významných a převážně venkovských regionech, které zpravidla představují chudší části regionů spadajících pod cíl 1.

Připomínka 6Účelnost vynakládání prostředků se měří srovnáváním projektů s jejich cíli.

| 48. | Posuzování zásahů podle jejich výsledků, dopadů a potřeb, které mají naplňovat, tvoří součást hodnocení, které se provádí na národní nebo regionální úrovni. Syntézy národního či regionálního hodnocení rozvoje venkova, které se provádí pravidelně jménem Komise, umožňuje provádět posuzování dopadů různých opatření na úrovni programu.
  Možnost měřit příspěvek okamžitých efektů jednotlivých projektů na celkové cíle programů bude v následujícím programovém období ještě posílena prostřednictvím průběžného hodnocení programů pomocí společného rámce pro sledování a hodnocení (CMEF), což rovněž zajistí lepší následnou kontrolu. |
| --- | --- |

48.

Posuzování zásahů podle jejich výsledků, dopadů a potřeb, které mají naplňovat, tvoří součást hodnocení, které se provádí na národní nebo regionální úrovni. Syntézy národního či regionálního hodnocení rozvoje venkova, které se provádí pravidelně jménem Komise, umožňuje provádět posuzování dopadů různých opatření na úrovni programu.

Možnost měřit příspěvek okamžitých efektů jednotlivých projektů na celkové cíle programů bude v následujícím programovém období ještě posílena prostřednictvím průběžného hodnocení programů pomocí společného rámce pro sledování a hodnocení (CMEF), což rovněž zajistí lepší následnou kontrolu.

| 49. | Komise bere na vědomí, že integrované územní přístupy poskytují významný nástroj pro uplatňování politiky rozvoje venkova a doporučila tuto možnost v současném programovém období a novém nařízení (ES) č. 1698/2005 tím, že podpořila integrované projekty kombinující několik opatření a začlenila iniciativu Společenství Leader. |
| --- | --- |

49.

Komise bere na vědomí, že integrované územní přístupy poskytují významný nástroj pro uplatňování politiky rozvoje venkova a doporučila tuto možnost v současném programovém období a novém nařízení (ES) č. 1698/2005 tím, že podpořila integrované projekty kombinující několik opatření a začlenila iniciativu Společenství Leader.

| 50. | Nutnost integrovat projekty do širšího místního rozvojového plánu závisí na cíli a povaze projektu a posuzují ji členské státy a regiony. |
| --- | --- |

50.

Nutnost integrovat projekty do širšího místního rozvojového plánu závisí na cíli a povaze projektu a posuzují ji členské státy a regiony.

| 51. | Všechny projekty nepřímo disponují širším potenciálním dopadem, neboť příjemci jsou integrováni do hospodářského života venkovských oblastí a hrají v něm významnou úlohu. |
| --- | --- |

51.

Všechny projekty nepřímo disponují širším potenciálním dopadem, neboť příjemci jsou integrováni do hospodářského života venkovských oblastí a hrají v něm významnou úlohu.

Připomínka 7Komise vynakládá značné úsilí, aby napravila nedostatečné množství i nedostatečnou kvalitu údajů o sledování od členských států, a to již pro stávající programové období. Sledování bude posíleno tím, že pro následující programové období bude ve spolupráci s členskými státy zaveden rámec CMEF.

| 57. | V rámci sledování provádí Komise kontrolu výstupních údajů poskytnutých členskými státy v jejich výročních zprávách o postupu. Hodnocení posuzuje dopad opatření, pokud jde o jeho přispění ke stanoveným cílům definovaným na úrovni programu.
  Komise vynakládá značné úsilí, aby napravila nedostatky v množství i kvalitě údajů o sledování od členských států, a to již pro stávající programové období. Sledování bude posíleno tím, že pro následující programové období bude ve spolupráci s členskými státy zaveden rámec CMEF. |
| --- | --- |

57.

V rámci sledování provádí Komise kontrolu výstupních údajů poskytnutých členskými státy v jejich výročních zprávách o postupu. Hodnocení posuzuje dopad opatření, pokud jde o jeho přispění ke stanoveným cílům definovaným na úrovni programu.

Komise vynakládá značné úsilí, aby napravila nedostatky v množství i kvalitě údajů o sledování od členských států, a to již pro stávající programové období. Sledování bude posíleno tím, že pro následující programové období bude ve spolupráci s členskými státy zaveden rámec CMEF.

| 58. | a) | Podle článku 34 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 obsahují plány rozvoje venkova popis navrhované strategie, její kvantifikované cíle a zvolené priority rozvoje venkova a zeměpisnou oblast, na kterou se vztahují. |
| --- | --- | --- |

58.

a)

Podle článku 34 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 obsahují plány rozvoje venkova popis navrhované strategie, její kvantifikované cíle a zvolené priority rozvoje venkova a zeměpisnou oblast, na kterou se vztahují.

| d) | Přístup používající jako základ pro poměřování výstupů závazky se zdá vhodnější pro určité víceleté typy podpory rozvoje venkova, které jsou rozprostřeny v čase (např. ochrana životního prostředí v zemědělství, zalesňování atd.), protože ty často během prvních let realizace žádné konkrétní výsledky nevykazují. Pro období 2007–2013 budou vynaložené výdaje zadány do sledovacích tabulek a účetní výkaznictví bude v maximální možné míře dáno do souladu s fyzickými výkazy.
  Syntéza zpráv hodnotících rozvoj venkova v polovině období zahrnuje finanční údaje o výdajích EZOZF podle jednotlivých kapitol a členských států. |
| --- | --- |

d)

Přístup používající jako základ pro poměřování výstupů závazky se zdá vhodnější pro určité víceleté typy podpory rozvoje venkova, které jsou rozprostřeny v čase (např. ochrana životního prostředí v zemědělství, zalesňování atd.), protože ty často během prvních let realizace žádné konkrétní výsledky nevykazují. Pro období 2007–2013 budou vynaložené výdaje zadány do sledovacích tabulek a účetní výkaznictví bude v maximální možné míře dáno do souladu s fyzickými výkazy.

Syntéza zpráv hodnotících rozvoj venkova v polovině období zahrnuje finanční údaje o výdajích EZOZF podle jednotlivých kapitol a členských států.

| e) | Rozmanitost projektů způsobilých pro opatření dle článku 33 je tak široká, že není možné předpokládat ukazatele sledování, které by pokryly všechny projekty. Seznam běžných ukazatelů začleněných do tabulek pro sledování není v žádném případě vyčerpávající. Členské státy mohou doplňovat další ukazatele, přizpůsobené jejich specifickým potřebám nebo specifickým vlastnostem jejich programů. |
| --- | --- |

e)

Rozmanitost projektů způsobilých pro opatření dle článku 33 je tak široká, že není možné předpokládat ukazatele sledování, které by pokryly všechny projekty. Seznam běžných ukazatelů začleněných do tabulek pro sledování není v žádném případě vyčerpávající. Členské státy mohou doplňovat další ukazatele, přizpůsobené jejich specifickým potřebám nebo specifickým vlastnostem jejich programů.

| 59. | V současném programovém období nejsou členské státy povinny aplikovat na podporu rozvoje venkova financovanou z orientačního fondu společné hodnotící otázky. Komise souhlasí, že jde o slabinu systému sledování a hodnocení užívaného v současné době, která bude vyřešena pro následující programové období vytvořením jediného fondu pro rozvoj venkova. Rok 2000 byl prvním rokem vykazování a především rokem netypickým, protože stále ještě probíhalo schvalování programu a uplatňování opatření bylo stále ještě v rané fázi. |
| --- | --- |

59.

V současném programovém období nejsou členské státy povinny aplikovat na podporu rozvoje venkova financovanou z orientačního fondu společné hodnotící otázky. Komise souhlasí, že jde o slabinu systému sledování a hodnocení užívaného v současné době, která bude vyřešena pro následující programové období vytvořením jediného fondu pro rozvoj venkova. Rok 2000 byl prvním rokem vykazování a především rokem netypickým, protože stále ještě probíhalo schvalování programu a uplatňování opatření bylo stále ještě v rané fázi.

| 60. | Použití alternativních ukazatelů a doplňujících národních otázek jako dodatku ke společným hodnotícím otázkám v národních hodnotících zprávách bylo nevýznamné. Specifikované společné ukazatele byly obecně vhodné a rozsah kladených otázek byl pro účely hodnocení programů rozvoje venkova relevantní.
  Systém „průběžného hodnocení“, který byl zaveden ve společném rámci pro sledování a hodnocení (CMEF) pro následující programové období, posílí příspěvek sledování pro hodnocení, stejně jako sběr údajů a kvantifikaci ukazatelů. |
| --- | --- |

60.

Použití alternativních ukazatelů a doplňujících národních otázek jako dodatku ke společným hodnotícím otázkám v národních hodnotících zprávách bylo nevýznamné. Specifikované společné ukazatele byly obecně vhodné a rozsah kladených otázek byl pro účely hodnocení programů rozvoje venkova relevantní.

Systém „průběžného hodnocení“, který byl zaveden ve společném rámci pro sledování a hodnocení (CMEF) pro následující programové období, posílí příspěvek sledování pro hodnocení, stejně jako sběr údajů a kvantifikaci ukazatelů.

| 61. | Některé informace jsou dostupné na úrovni programu, kde se hodnocení provádí, nikoli však na úrovni projektů. V rámci zeměpisné působnosti programů hodnotitelé zkoumají, kde se realizovaly výstupy, výsledky a dopady. Například tabulka 5 ze sledovacích tabulek zahrnuje zeměpisné rozdělení finanční podpory a počet schválených žádostí. |
| --- | --- |

61.

Některé informace jsou dostupné na úrovni programu, kde se hodnocení provádí, nikoli však na úrovni projektů. V rámci zeměpisné působnosti programů hodnotitelé zkoumají, kde se realizovaly výstupy, výsledky a dopady. Například tabulka 5 ze sledovacích tabulek zahrnuje zeměpisné rozdělení finanční podpory a počet schválených žádostí.

| 62. | Je obtížné na úrovni procedur řízení na bázi činností sumarizovat adekvátní soubor ukazatelů popisujících výsledky a úspěchy politiky rozvoje venkova, která je ze své definice široká. Pouze malý počet ukazatelů může v této věci poskytnout zástupný obrázek. Tento problém je dále v současném období zhoršován tím, že se podle jednotlivých programů (orientační, záruční, Leader+) liší systémy řízení, sledování, vykazování i hodnocení. Očekává se, že v budoucnosti v rámci jednotného společného rámce pro sledování a hodnocení dojde ke zlepšení. |
| --- | --- |

62.

Je obtížné na úrovni procedur řízení na bázi činností sumarizovat adekvátní soubor ukazatelů popisujících výsledky a úspěchy politiky rozvoje venkova, která je ze své definice široká. Pouze malý počet ukazatelů může v této věci poskytnout zástupný obrázek. Tento problém je dále v současném období zhoršován tím, že se podle jednotlivých programů (orientační, záruční, Leader+) liší systémy řízení, sledování, vykazování i hodnocení. Očekává se, že v budoucnosti v rámci jednotného společného rámce pro sledování a hodnocení dojde ke zlepšení.

| 63. | Údaje a informace poskytují souhrnné zprávy o sledování a různé hodnotící zprávy. Hodnocení, jak v polovině období, tak ex post, která provádějí nezávislí hodnotitelé, poskytují posouzení výsledků a dopadů opatření pro rozvoj venkova. Nedostatky, které jsou součástí stávajícího systému, byly pro budoucnost napraveny a měly by umožnit Komisi i dalším zúčastněným stranám získat kompletní pohled na sledování a hodnocení výdajů na rozvoj venkova. |
| --- | --- |

63.

Údaje a informace poskytují souhrnné zprávy o sledování a různé hodnotící zprávy. Hodnocení, jak v polovině období, tak ex post, která provádějí nezávislí hodnotitelé, poskytují posouzení výsledků a dopadů opatření pro rozvoj venkova. Nedostatky, které jsou součástí stávajícího systému, byly pro budoucnost napraveny a měly by umožnit Komisi i dalším zúčastněným stranám získat kompletní pohled na sledování a hodnocení výdajů na rozvoj venkova.

| 64. | Flexibilní podoba politiky rozvoje venkova se svojí rozmanitostí opatření a cílů nebrání členským státům určovat si ve svých programech rozvoje venkova jasné strategie a cíle, jak to požaduje nařízení Rady (ES) č. 1257/1999.






  — | Pro následující programové období byl prostřednictvím strategických směrů Společenství zaveden strategičtější přístup. Ten umožní členským státům své strategie rozvoje venkova lépe zaměřit na relevantní cíle odvozené ze specifických potřeb. Dále členské státy potřebují rozdělit určitý minimální procentuální podíl svého národního přídělu každé ose, aby tak zajistily vyváženost programu, a to jak s ohledem na otázky odvětvové, tak územní. |
| --- | --- | --- |

64.

Flexibilní podoba politiky rozvoje venkova se svojí rozmanitostí opatření a cílů nebrání členským státům určovat si ve svých programech rozvoje venkova jasné strategie a cíle, jak to požaduje nařízení Rady (ES) č. 1257/1999.

—

Pro následující programové období byl prostřednictvím strategických směrů Společenství zaveden strategičtější přístup. Ten umožní členským státům své strategie rozvoje venkova lépe zaměřit na relevantní cíle odvozené ze specifických potřeb. Dále členské státy potřebují rozdělit určitý minimální procentuální podíl svého národního přídělu každé ose, aby tak zajistily vyváženost programu, a to jak s ohledem na otázky odvětvové, tak územní.

| 65. | Většina investičních opatření rozvoje venkova je ze své definice zaměřena na zemědělství a zemědělce, což vysvětluje, proč je velká část podpory vynakládána na odvětví zemědělství. Protože však zemědělství stále hraje významnou úlohu v hospodářství venkovských oblastí, může podpora tohoto odvětví znamenat významný příspěvek k rozvoji venkovských oblastí.






  — | Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 stanovuje tři základní cíle podpory rozvoje venkova pro programové období 2007–2013: 1. zlepšování konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví; 2. zlepšování životního prostředí a krajiny; 3. zlepšování kvality života ve venkovských oblastech a podporu diverzifikace hospodářské činnosti. Tyto cíle se realizují prostřednictvím opatření, která jsou seskupena do čtyř os. Článek 17 nařízení zajišťuje rovnováhu mezi cíli tím, že zavádí minimální míry výdajů na jednotlivé osy. |
| --- | --- | --- |

65.

Většina investičních opatření rozvoje venkova je ze své definice zaměřena na zemědělství a zemědělce, což vysvětluje, proč je velká část podpory vynakládána na odvětví zemědělství. Protože však zemědělství stále hraje významnou úlohu v hospodářství venkovských oblastí, může podpora tohoto odvětví znamenat významný příspěvek k rozvoji venkovských oblastí.

—

Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 stanovuje tři základní cíle podpory rozvoje venkova pro programové období 2007–2013: 1. zlepšování konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví; 2. zlepšování životního prostředí a krajiny; 3. zlepšování kvality života ve venkovských oblastech a podporu diverzifikace hospodářské činnosti. Tyto cíle se realizují prostřednictvím opatření, která jsou seskupena do čtyř os. Článek 17 nařízení zajišťuje rovnováhu mezi cíli tím, že zavádí minimální míry výdajů na jednotlivé osy.

| 66. | S ohledem na rozmanitost regionů v Evropě a na různé situace na národní úrovni je obtížné poskytnout jedinou jednotnou definici venkovských oblastí. Oblasti způsobilé k zásahu, stejně jako výběr a klasifikace projektů, proto náležejí do zodpovědnosti členských států.






  — | Se zavedením národních strategických plánů se v následující generaci programů rozvoje venkova očekává cílenější přístup. |
| --- | --- | --- |

66.

S ohledem na rozmanitost regionů v Evropě a na různé situace na národní úrovni je obtížné poskytnout jedinou jednotnou definici venkovských oblastí. Oblasti způsobilé k zásahu, stejně jako výběr a klasifikace projektů, proto náležejí do zodpovědnosti členských států.

—

Se zavedením národních strategických plánů se v následující generaci programů rozvoje venkova očekává cílenější přístup.

| 67. | Způsobilost k podpoře v rámci investic do zemědělských hospodářství a investic do zpracování potravin se neomezuje na venkovské oblasti definované pro účely příslušných opatření dle článku 33. Výběr rozsahu působnosti těchto opatření odpovídá jejich cíli, tedy příslušným způsobem přispívat ke zlepšování příjmů ze zemědělství a ke zlepšování životních, pracovních a výrobních podmínek a zlepšovat konkurenceschopnost a přidanou hodnotu zpracování potravin, když jsou tyto činnosti v zemi zastoupeny (ve venkovských i nevenkovských oblastech).






  — | Programy rozvoje venkova obsahují obecný popis plánu, kterým určují územní příslušnost, stejně jako popis současné situace, a to za použití kvantifikovaných údajů, se zvýrazněním silných stránek, rozdílností, mezer a potenciálu pro rozvoj venkova. Tento popis bere ohled na odvětví zemědělství a lesnictví, hospodářství venkova, demografickou situaci, lidské zdroje a zaměstnanost a stav životního prostředí. Na základě těchto informací popisují členské státy priority pro akce a jejich vhodnou strategii. |
| --- | --- | --- |

67.

Způsobilost k podpoře v rámci investic do zemědělských hospodářství a investic do zpracování potravin se neomezuje na venkovské oblasti definované pro účely příslušných opatření dle článku 33. Výběr rozsahu působnosti těchto opatření odpovídá jejich cíli, tedy příslušným způsobem přispívat ke zlepšování příjmů ze zemědělství a ke zlepšování životních, pracovních a výrobních podmínek a zlepšovat konkurenceschopnost a přidanou hodnotu zpracování potravin, když jsou tyto činnosti v zemi zastoupeny (ve venkovských i nevenkovských oblastech).

—

Programy rozvoje venkova obsahují obecný popis plánu, kterým určují územní příslušnost, stejně jako popis současné situace, a to za použití kvantifikovaných údajů, se zvýrazněním silných stránek, rozdílností, mezer a potenciálu pro rozvoj venkova. Tento popis bere ohled na odvětví zemědělství a lesnictví, hospodářství venkova, demografickou situaci, lidské zdroje a zaměstnanost a stav životního prostředí. Na základě těchto informací popisují členské státy priority pro akce a jejich vhodnou strategii.

| — | Další krok ve směru k územnímu zaměření byl začleněn do následujícího programového období, neboť členské státy mají do svých programů rozvoje venkova začlenit vymezení jejich venkovských oblastí a stanovit jejich význam. |
| --- | --- |

—

Další krok ve směru k územnímu zaměření byl začleněn do následujícího programového období, neboť členské státy mají do svých programů rozvoje venkova začlenit vymezení jejich venkovských oblastí a stanovit jejich význam.

| 68. | Komise souhlasí, že integrované územní přístupy nabízejí významný nástroj pro uplatňování politiky rozvoje, a podporuje jak v současném, tak v následujícím programovém období uplatňování místních strategií rozvoje.






  — | Výsledky hodnotících zpráv z poloviny období a výsledky hodnocení ex ante budou tvořit významný příspěvek pro současné i nové programy rozvoje venkova. Národní venkovské sítě a venkovská síť EU dále poskytnou prostor pro výměnu informací a nejlepší praxe. |
| --- | --- | --- |

68.

Komise souhlasí, že integrované územní přístupy nabízejí významný nástroj pro uplatňování politiky rozvoje, a podporuje jak v současném, tak v následujícím programovém období uplatňování místních strategií rozvoje.

—

Výsledky hodnotících zpráv z poloviny období a výsledky hodnocení ex ante budou tvořit významný příspěvek pro současné i nové programy rozvoje venkova. Národní venkovské sítě a venkovská síť EU dále poskytnou prostor pro výměnu informací a nejlepší praxe.

| 69. | Komise vynakládá vážné úsilí, aby zvýšila množství i kvalitu údajů o sledování od členských států pro současné programové období.






  — | Komise ve spolupráci s členskými státy navrhla pro následující programové období nový a lepší rámec pro sledování a hodnocení. |
| --- | --- | --- |

69.

Komise vynakládá vážné úsilí, aby zvýšila množství i kvalitu údajů o sledování od členských států pro současné programové období.

—

Komise ve spolupráci s členskými státy navrhla pro následující programové období nový a lepší rámec pro sledování a hodnocení.

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2006/144/ES.

(2)  14. bod odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 1257/1999.

(3)  Zveřejněna v červnu 2006.

---

| 20.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 282/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 282/32

---

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA č. 8/2006

Rostoucí úspěch?

Účelnost podpory Evropské unie na operační programy pro producenty ovoce a zeleniny

spolu s odpověďmi Komise

(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)

(2006/C 282/02)

OBSAH

| I–XI | SHRNUTÍ |
| --- | --- |

I–XI

| 1–18 | ÚVOD |
| --- | --- |

1–18

| 1–3 | Cíl režimu podpory: přizpůsobení se změněné situaci na trhu |
| --- | --- |

1–3

| 4–8 | Rozsah a koncepce auditu |
| --- | --- |

4–8

| 9–12 | Organizace producentů |
| --- | --- |

9–12

| 13–18 | Podpora na operační programy |
| --- | --- |

13–18

| 19–63 | ČÁST I: ÚČELNOST OPERAČNÍCH PROGRAMŮ |
| --- | --- |

19–63

| 20–49 | Byl režim podpory prováděn způsobem, který zajišťuje, že operační programy budou pravděpodobně účelné? |
| --- | --- |

20–49

| 20–23 | Kontroly Komise zajišťující, aby členské státy přiznávaly podporu EU v souladu se zásadami řádného finančního řízení |
| --- | --- |

20–23

| 24–49 | Provedení režimu podpory členskými státy |
| --- | --- |

24–49

| 50–59 | Byla opatření financovaná v rámci operačních programů účelná? |
| --- | --- |

50–59

| 51–52 | Hodnocení operačních programů organizacemi producentů (závěrečné zprávy) |
| --- | --- |

51–52

| 53–59 | Vzorek akcí operačních programů |
| --- | --- |

53–59

| 60–63 | Závěry o účelnosti operačních programů |
| --- | --- |

60–63

| 64–86 | ČÁST II: POKROK, KTERÝ UČINILY ORGANIZACE PRODUCENTŮ |
| --- | --- |

64–86

| 65–86 | Učinily organizace producentů pokrok při dosahování cílů stanovených pro režim podpory? |
| --- | --- |

65–86

| 66–68 | Vzorek organizací producentů |
| --- | --- |

66–68

| 69–86 | Údaje Komise o organizacích producentů |
| --- | --- |

69–86

| 87–93 | ZÁVĚRY |
| --- | --- |

87–93

| 87–90 | Účelnost operačních programů |
| --- | --- |

87–90

| 91–93 | Pokrok, který učinily organizace producentů |
| --- | --- |

91–93

| 94–100 | DOPORUČENÍ |
| --- | --- |

94–100

| 95–96 | Zjednodušit a zefektivnit podporu na operační programy |
| --- | --- |

95–96

| 97–98 | Lépe zaměřit politiku na dosažení souhrnných cílů koncentrace a přizpůsobení |
| --- | --- |

97–98

| 99–100 | Přezkoumat politiku podporující organizace producentů |
| --- | --- |

99–100

Příloha: Kritéria auditu pro schválení účelných operačních programů

Odpovědi Komise

SHRNUTÍ

| I. | V roce 1996 byla zavedena nová politika na podporu pěstitelů ovoce a zeleniny, aby se přizpůsobili měnící se situaci na trhu. Ta nabízela podporu na 50 % nákladů opatření přijatých pěstiteli v rámci „operačních programů“, které se zaměřovaly mimo jiné na zlepšování kvality výrobků, snižování výrobních nákladů a zlepšování postupů šetrných k životnímu prostředí. Podpora je dostupná pouze skupinám pěstitelů, kteří uvádějí svou produkci na trh společně v rámci „organizací producentů“. Za schvalování operačních programů a vyplácení podpory jsou odpovědné členské státy. V roce 2004 činila podpora 500 milionů EUR. |
| --- | --- |

I.

V roce 1996 byla zavedena nová politika na podporu pěstitelů ovoce a zeleniny, aby se přizpůsobili měnící se situaci na trhu. Ta nabízela podporu na 50 % nákladů opatření přijatých pěstiteli v rámci „operačních programů“, které se zaměřovaly mimo jiné na zlepšování kvality výrobků, snižování výrobních nákladů a zlepšování postupů šetrných k životnímu prostředí. Podpora je dostupná pouze skupinám pěstitelů, kteří uvádějí svou produkci na trh společně v rámci „organizací producentů“. Za schvalování operačních programů a vyplácení podpory jsou odpovědné členské státy. V roce 2004 činila podpora 500 milionů EUR.

| II. | Účelnost tohoto režimu podpory Účetní dvůr kontroloval především na základě náhodně vybraného vzorku 30 operačních programů v osmi členských státech a na základě přezkoumání údajů Komise. |
| --- | --- |

II.

Účelnost tohoto režimu podpory Účetní dvůr kontroloval především na základě náhodně vybraného vzorku 30 operačních programů v osmi členských státech a na základě přezkoumání údajů Komise.

| III. | Členské státy zakládaly svá rozhodnutí o schválení operačních programů na povaze plánovaných výdajů, aniž by přihlédly rovněž k pravděpodobné účelnosti navrhovaných opatření. Programové prvky vyžadované předpisy byly dodržovány formálně, se značnými náklady, ale bez skutečných přínosů. Kritéria způsobilosti výdajů nebyla jasná, což vedlo k nejistotě. |
| --- | --- |

III.

Členské státy zakládaly svá rozhodnutí o schválení operačních programů na povaze plánovaných výdajů, aniž by přihlédly rovněž k pravděpodobné účelnosti navrhovaných opatření. Programové prvky vyžadované předpisy byly dodržovány formálně, se značnými náklady, ale bez skutečných přínosů. Kritéria způsobilosti výdajů nebyla jasná, což vedlo k nejistotě.

| IV. | Komise kontroluje způsobilost výdajů operačních programů, ale nezjišťuje, zda postupy členských států pro schvalování operačních programů zajistí, že budou pravděpodobně účelné. Komise nemonitoruje účelnost operačních programů ani nevyhodnocuje politiku. |
| --- | --- |

IV.

Komise kontroluje způsobilost výdajů operačních programů, ale nezjišťuje, zda postupy členských států pro schvalování operačních programů zajistí, že budou pravděpodobně účelné. Komise nemonitoruje účelnost operačních programů ani nevyhodnocuje politiku.

| V. | Operační programy vedly celkově k pokroku při dosahování cílů stanovených v nařízení Rady. Téměř polovina financovaných akcí představovala významné zlepšení výchozího stavu organizací producentů u nejméně jednoho z 11 cílů, a proto je lze považovat za účelné. Účelnost většiny akcí však byla nízká, poněvadž nevedly k významnému zlepšení výchozího stavu organizací producentů. |
| --- | --- |

V.

Operační programy vedly celkově k pokroku při dosahování cílů stanovených v nařízení Rady. Téměř polovina financovaných akcí představovala významné zlepšení výchozího stavu organizací producentů u nejméně jednoho z 11 cílů, a proto je lze považovat za účelné. Účelnost většiny akcí však byla nízká, poněvadž nevedly k významnému zlepšení výchozího stavu organizací producentů.

| VI. | Organizace producentů zahrnuté ve vzorku učinily pokrok u většiny cílů, které byly pro tuto politiku stanoveny. Komise však nemá k dispozici informace o dosažení těchto cílů na evropské úrovni kromě dvou výjimek: stahování nadbytečné produkce z trhu, které bylo omezeno, a koncentrace nabídky. |
| --- | --- |

VI.

Organizace producentů zahrnuté ve vzorku učinily pokrok u většiny cílů, které byly pro tuto politiku stanoveny. Komise však nemá k dispozici informace o dosažení těchto cílů na evropské úrovni kromě dvou výjimek: stahování nadbytečné produkce z trhu, které bylo omezeno, a koncentrace nabídky.

| VII. | Nezmění-li se současné trendy, nebude splněn cíl Komise, aby do roku 2013 bylo v organizacích producentů koncentrováno 60 % nabídky. Na organizace producentů připadá pouze přibližně jedna třetina produkce ovoce a zeleniny v EU a jejich tempo růstu bylo pomalejší než tempo růstu odvětví jako celku. |
| --- | --- |

VII.

Nezmění-li se současné trendy, nebude splněn cíl Komise, aby do roku 2013 bylo v organizacích producentů koncentrováno 60 % nabídky. Na organizace producentů připadá pouze přibližně jedna třetina produkce ovoce a zeleniny v EU a jejich tempo růstu bylo pomalejší než tempo růstu odvětví jako celku.

| VIII. | Účetní dvůr doporučuje, aby Komise uvážila přínosy alternativních přístupů ke zjednodušení režimu a snížení jeho nákladů a zlepšení účelnosti podpory. Komise by měla uvážit, zda by toho nebylo možno nejlépe dosáhnout sladěním postupů a pravidel způsobilosti výdajů režimu s postupy a pravidly pro investiční opatření na rozvoj venkova. |
| --- | --- |

VIII.

Účetní dvůr doporučuje, aby Komise uvážila přínosy alternativních přístupů ke zjednodušení režimu a snížení jeho nákladů a zlepšení účelnosti podpory. Komise by měla uvážit, zda by toho nebylo možno nejlépe dosáhnout sladěním postupů a pravidel způsobilosti výdajů režimu s postupy a pravidly pro investiční opatření na rozvoj venkova.

| IX. | Ať už se použije jakýkoli přístup, Komise by měla zlepšit monitorování účelnosti podpory a využít plánovanou hodnotící studii v roce 2009 ke zjištění příčin relativně malého pokroku organizací producentů, zejména v těch členských státech, v nichž odvětví ovoce a zeleniny představuje nejvyšší podíl na zemědělské produkci. |
| --- | --- |

IX.

Ať už se použije jakýkoli přístup, Komise by měla zlepšit monitorování účelnosti podpory a využít plánovanou hodnotící studii v roce 2009 ke zjištění příčin relativně malého pokroku organizací producentů, zejména v těch členských státech, v nichž odvětví ovoce a zeleniny představuje nejvyšší podíl na zemědělské produkci.

| X. | Pokud hodnocení potvrdí, že organizace producentů jsou účelným mechanismem k posílení postavení pěstitelů v těchto členských státech, je nutno politiku lépe zaměřit na dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

X.

Pokud hodnocení potvrdí, že organizace producentů jsou účelným mechanismem k posílení postavení pěstitelů v těchto členských státech, je nutno politiku lépe zaměřit na dosažení tohoto cíle.

| XI. | Pokud však Komise nebude moci prokázat, že koncentrace nabídky v organizacích producentů přináší skutečné výhody, měla by tento mechanismus na podporu pěstitelů ovoce a zeleniny v EU znovu posoudit. |
| --- | --- |

XI.

Pokud však Komise nebude moci prokázat, že koncentrace nabídky v organizacích producentů přináší skutečné výhody, měla by tento mechanismus na podporu pěstitelů ovoce a zeleniny v EU znovu posoudit.

ÚVOD

Cíl režimu podpory: přizpůsobení se změněné situaci na trhu

| 1. | V souvislosti s měnícím se trhem s ovocem a zeleninou v 90. letech, který vyžadoval jiné produkty a vyšší záruky kvality a ekologických norem, EU zavedla nový režim podpory s cílem pomoci pěstitelům přizpůsobit se této poptávce. Jednalo se o podporu na „operační programy“, která je popsána níže. Zároveň se snížila dlouhodobá podpora na stahování produkce (1), což pěstitelům v EU poskytlo další pobídku, aby produkovali to, co požaduje trh. |
| --- | --- |

1.

V souvislosti s měnícím se trhem s ovocem a zeleninou v 90. letech, který vyžadoval jiné produkty a vyšší záruky kvality a ekologických norem, EU zavedla nový režim podpory s cílem pomoci pěstitelům přizpůsobit se této poptávce. Jednalo se o podporu na „operační programy“, která je popsána níže. Zároveň se snížila dlouhodobá podpora na stahování produkce (1), což pěstitelům v EU poskytlo další pobídku, aby produkovali to, co požaduje trh.

| 2. | Situace na trhu se změnila také v souvislosti s rostoucím dominantním postavením několika velkých maloobchodních a distribučních seskupení. V reakci na tuto skutečnost EU posílila politiku sledovanou od 60. let, a to podporou zakládání seskupení pěstitelů nazývaných „organizace producentů“ s cílem dosáhnout úspor z rozsahu a silnější přítomnosti na trhu. |
| --- | --- |

2.

Situace na trhu se změnila také v souvislosti s rostoucím dominantním postavením několika velkých maloobchodních a distribučních seskupení. V reakci na tuto skutečnost EU posílila politiku sledovanou od 60. let, a to podporou zakládání seskupení pěstitelů nazývaných „organizace producentů“ s cílem dosáhnout úspor z rozsahu a silnější přítomnosti na trhu.

| 3. | Toto seskupování nabídky (nebo „koncentrace“) bylo podporováno tím, že obdržení nové podpory na operační programy bylo podmíněno členstvím v organizaci producentů. Pěstitelé ovoce a zeleniny, kteří nebyli členy organizací producentů, nebyli považováni za způsobilé pro podporu EU. To vytvořilo pobídku pro pěstitele, aby zakládali organizace producentů, či aby se stali jejich členy. Zároveň EU stanovila přísnější podmínky, které musí organizace producentů splnit, aby byla zajištěna jejich efektivnost při koncentraci nabídky. |
| --- | --- |

3.

Toto seskupování nabídky (nebo „koncentrace“) bylo podporováno tím, že obdržení nové podpory na operační programy bylo podmíněno členstvím v organizaci producentů. Pěstitelé ovoce a zeleniny, kteří nebyli členy organizací producentů, nebyli považováni za způsobilé pro podporu EU. To vytvořilo pobídku pro pěstitele, aby zakládali organizace producentů, či aby se stali jejich členy. Zároveň EU stanovila přísnější podmínky, které musí organizace producentů splnit, aby byla zajištěna jejich efektivnost při koncentraci nabídky.

Rámeček 1„Inteligentní podpora“ nadchla ředitele organizace producentů ovoce a zeleniny, kterou jsme navštívili. EU již neposkytuje podporu pěstitelům na ničení jejich nadbytečného ovoce a zeleniny, které nikdo nechce koupit. EU nyní subvencuje opatření přijatá pěstiteli s cílem přizpůsobit produkci množství a kvalitě, po nichž je poptávka.

Rámeček 2„Rostoucí úspěch“: Podpora je svázána s obratem, takže čím větší mají organizace producentů obrat, tím větší podporu na financování přizpůsobení produkce obdrží. Tento úspěch by měl podnítit další pěstitele, aby zakládali organizace producentů, či aby se stali jejich členy, což povede k lepší vyjednávací pozici a vyššímu obratu, a tudíž k větší podpoře na další přizpůsobení...

Rozsah a koncepce auditu

| 4. | Účetní dvůr oznámil výsledky svého předchozího auditu podpor pro odvětví ovoce a zeleniny ve výroční zprávě za rok 2000 (2). V té době bylo dokončeno jen několik málo operačních programů, takže dlouhodobá účelnost podpory nebyla zjevná. Ve zprávě však byly zjištěny nedostatky v řízení režimu ze strany členských států, které účelnost podpory snížily. V tomto kontextu bylo cílem stanoveným pro tento audit posouzení účelnosti režimu podpory na operační programy. |
| --- | --- |

4.

Účetní dvůr oznámil výsledky svého předchozího auditu podpor pro odvětví ovoce a zeleniny ve výroční zprávě za rok 2000 (2). V té době bylo dokončeno jen několik málo operačních programů, takže dlouhodobá účelnost podpory nebyla zjevná. Ve zprávě však byly zjištěny nedostatky v řízení režimu ze strany členských států, které účelnost podpory snížily. V tomto kontextu bylo cílem stanoveným pro tento audit posouzení účelnosti režimu podpory na operační programy.

| 5. | Účelnost je ve finančním nařízení EU (3) definována jako „dosažení stanovených cílů a zamýšlených výsledků“. Poněvadž cíle stanovené pro režim podpory na operační programy nejsou přesně vymezené nebo kvantifikované, v tomto auditu se za účelnost považuje pokrok při dosahování těchto cílů. |
| --- | --- |

5.

Účelnost je ve finančním nařízení EU (3) definována jako „dosažení stanovených cílů a zamýšlených výsledků“. Poněvadž cíle stanovené pro režim podpory na operační programy nejsou přesně vymezené nebo kvantifikované, v tomto auditu se za účelnost považuje pokrok při dosahování těchto cílů.

| 6. | Pro audit byly stanoveny tyto otázky:






  i) | Byl režim podpory prováděn způsobem, který pravděpodobně zajistí účelnost operačních programů? |
| --- | --- | --- |

6.

Pro audit byly stanoveny tyto otázky:

i)

Byl režim podpory prováděn způsobem, který pravděpodobně zajistí účelnost operačních programů?

| ii) | Byla opatření financovaná v rámci operačních programů účelná? |
| --- | --- |

ii)

Byla opatření financovaná v rámci operačních programů účelná?

| iii) | Pokročily organizace producentů při dosahování cílů stanovených pro režim podpory? |
| --- | --- |

iii)

Pokročily organizace producentů při dosahování cílů stanovených pro režim podpory?

| 7. | Koncepce auditu spočívala v:






  i) | posouzení postupů vytvořených Komisí a členskými státy pro provádění politiky, |
| --- | --- | --- |

7.

Koncepce auditu spočívala v:

i)

posouzení postupů vytvořených Komisí a členskými státy pro provádění politiky,

| ii) | ověření účelnosti vzorku akcí operačních programů a |
| --- | --- |

ii)

ověření účelnosti vzorku akcí operačních programů a

| iii) | přezkoumání vzorku organizací producentů a údajů Komise na úrovni EU k doložení pokroku, který organizace producentů učinily při dosahování cílů politiky. |
| --- | --- |

iii)

přezkoumání vzorku organizací producentů a údajů Komise na úrovni EU k doložení pokroku, který organizace producentů učinily při dosahování cílů politiky.

| 8. | Práce v terénu se uskutečnila v roce 2005, a to na základě náhodně vybraného vzorku 30 operačních programů dokončených v roce 2003 a 2004 v osmi členských státech: Řecko, Španělsko, Francie, Irsko, Itálie, Nizozemsko, Portugalsko a Spojené království. Organizace producentů v nových členských státech nebyly do vzorku zařazeny, jelikož do doby konání auditu operační programy nedokončily. |
| --- | --- |

8.

Práce v terénu se uskutečnila v roce 2005, a to na základě náhodně vybraného vzorku 30 operačních programů dokončených v roce 2003 a 2004 v osmi členských státech: Řecko, Španělsko, Francie, Irsko, Itálie, Nizozemsko, Portugalsko a Spojené království. Organizace producentů v nových členských státech nebyly do vzorku zařazeny, jelikož do doby konání auditu operační programy nedokončily.

Organizace producentů

| 9. | Organizace producentů je seskupení pěstitelů, kteří jednají společně s cílem posílit své postavení na trhu. Mnoho z těchto organizací jsou družstva, mohou to však být i seskupení jednotlivců nebo seskupení podniků. Aby byly splněny podmínky stanovené v předpisech EU (4), musí mít nejméně pět členů a minimální obrat ve výši 100 000 EUR. Organizace producentů musí poskytovat prostředky pro skladování, balení a uvádění produkce svých členů na trh. Musí být schopny plánovat a přizpůsobovat svou produkci a podporovat pěstitelské postupy a postupy nakládání s odpady, které jsou šetrné k životnímu prostředí. |
| --- | --- |

9.

Organizace producentů je seskupení pěstitelů, kteří jednají společně s cílem posílit své postavení na trhu. Mnoho z těchto organizací jsou družstva, mohou to však být i seskupení jednotlivců nebo seskupení podniků. Aby byly splněny podmínky stanovené v předpisech EU (4), musí mít nejméně pět členů a minimální obrat ve výši 100 000 EUR. Organizace producentů musí poskytovat prostředky pro skladování, balení a uvádění produkce svých členů na trh. Musí být schopny plánovat a přizpůsobovat svou produkci a podporovat pěstitelské postupy a postupy nakládání s odpady, které jsou šetrné k životnímu prostředí.

| 10. | Pro nové organizace producentů je po dobu pěti let k dispozici podpora na zahájení činnosti určená na založení a získání zařízení, která potřebují ke splnění podmínek EU. Po jejich zřízení členské státy kontrolují, zda organizace producentů splňují tyto podmínky i nadále, i když již nemají nárok na další podporu. EU v zásadě nepřispívá na správní, provozní nebo produkční náklady organizací producentů (5). |
| --- | --- |

10.

Pro nové organizace producentů je po dobu pěti let k dispozici podpora na zahájení činnosti určená na založení a získání zařízení, která potřebují ke splnění podmínek EU. Po jejich zřízení členské státy kontrolují, zda organizace producentů splňují tyto podmínky i nadále, i když již nemají nárok na další podporu. EU v zásadě nepřispívá na správní, provozní nebo produkční náklady organizací producentů (5).

| 11. | Ve 14 členských státech existuje přibližně 1 500 organizací producentů (6) (graf 1). Existuje velká rozmanitost, pokud jde o velikost a povahu organizací producentů (graf 2). V průběhu tohoto auditu Účetní dvůr navštívil pěstitele fíků v Řecku a pěstitele hub v Irsku, družstvo pěstující citrusové plody v Portugalsku a pěstitele rajčat ze Španělska až po Nizozemsko. Některé organizace měly méně než deset členů, jedna organizace v Itálii, která se specializuje na pěstování jablek, měla 5 800 členů. Jedna organizace producentů se skládala ze 14 společností, z nichž každá měla průměrný obrat ve výši 2,6 milionu EUR, další organizace byla družstvem složeným z 800 pěstitelů na částečný pracovní úvazek a s průměrnou produkcí 600 EUR na každého. Průměrná organizace producentů v EU měla v roce 2003 obrat 9 milionů EUR a více než 300 členů. |
| --- | --- |

11.

Ve 14 členských státech existuje přibližně 1 500 organizací producentů (6) (graf 1). Existuje velká rozmanitost, pokud jde o velikost a povahu organizací producentů (graf 2). V průběhu tohoto auditu Účetní dvůr navštívil pěstitele fíků v Řecku a pěstitele hub v Irsku, družstvo pěstující citrusové plody v Portugalsku a pěstitele rajčat ze Španělska až po Nizozemsko. Některé organizace měly méně než deset členů, jedna organizace v Itálii, která se specializuje na pěstování jablek, měla 5 800 členů. Jedna organizace producentů se skládala ze 14 společností, z nichž každá měla průměrný obrat ve výši 2,6 milionu EUR, další organizace byla družstvem složeným z 800 pěstitelů na částečný pracovní úvazek a s průměrnou produkcí 600 EUR na každého. Průměrná organizace producentů v EU měla v roce 2003 obrat 9 milionů EUR a více než 300 členů.

Image

Image

| 12. | Ovoce a zelenina je v EU-15 největším zemědělským odvětvím, pokud jde o hodnotu produkce. Je zvlášť důležitým odvětvím pro zemědělské ekonomiky Řecka, Španělska, Itálie a Portugalska, kde toto odvětví představuje více než 25 % hodnoty zemědělské produkce. Na Španělsko, Francii a Itálii dohromady připadá 70 % hodnoty produkce ovoce a zeleniny v EU. V roce 2004 byla přibližně třetina jejich produkce uvedena na trh organizacemi producentů. V Nizozemsku, Belgii a Irsku byl podíl produkce ovoce a zeleniny uvedený na trh organizacemi producentů mnohem vyšší, kolem 80 %, zatímco v Řecku představoval 13 % a v Portugalsku 6 % (graf 3). |
| --- | --- |

12.

Ovoce a zelenina je v EU-15 největším zemědělským odvětvím, pokud jde o hodnotu produkce. Je zvlášť důležitým odvětvím pro zemědělské ekonomiky Řecka, Španělska, Itálie a Portugalska, kde toto odvětví představuje více než 25 % hodnoty zemědělské produkce. Na Španělsko, Francii a Itálii dohromady připadá 70 % hodnoty produkce ovoce a zeleniny v EU. V roce 2004 byla přibližně třetina jejich produkce uvedena na trh organizacemi producentů. V Nizozemsku, Belgii a Irsku byl podíl produkce ovoce a zeleniny uvedený na trh organizacemi producentů mnohem vyšší, kolem 80 %, zatímco v Řecku představoval 13 % a v Portugalsku 6 % (graf 3).

Image

Podpora na operační programy

| 13. | Organizace producentů, které splňují podmínky uvedené v bodě 9, mohou požádat o podporu na „operační program“. To je program opatření přijatých organizací producentů k přizpůsobení produkce jejích členů tržní poptávce a k posílení jejího postavení na trhu (rámeček 3). Konkrétní cíle, jichž by opatření měla dosáhnout, jsou stanoveny v nařízení Rady (7) (rámeček 4). Program sestavuje organizace producentů a schvaluje jej členský stát, který každoročně vyplácí podporu EU ve výši 50 % nákladů vzniklých organizaci producentů při provádění programu. Doba trvání operačního programu je tři až pět let a na konci tohoto období může organizace producentů požádat o schválení nového programu. Je stanoven roční strop podpory ve výši 4,1 % obratu organizace producentů. |
| --- | --- |

13.

Organizace producentů, které splňují podmínky uvedené v bodě 9, mohou požádat o podporu na „operační program“. To je program opatření přijatých organizací producentů k přizpůsobení produkce jejích členů tržní poptávce a k posílení jejího postavení na trhu (rámeček 3). Konkrétní cíle, jichž by opatření měla dosáhnout, jsou stanoveny v nařízení Rady (7) (rámeček 4). Program sestavuje organizace producentů a schvaluje jej členský stát, který každoročně vyplácí podporu EU ve výši 50 % nákladů vzniklých organizaci producentů při provádění programu. Doba trvání operačního programu je tři až pět let a na konci tohoto období může organizace producentů požádat o schválení nového programu. Je stanoven roční strop podpory ve výši 4,1 % obratu organizace producentů.

| 14. | Operační programy má více než 70 % organizací producentů a v roce 2004 podpora dosáhla částky 500 milionů EUR. To představovalo 3 % obratu organizací producentů a přibližně 1 % celkové hodnoty produkce ovoce a zeleniny v EU. Využití podpory se od jejího zavedení v roce 1997 značně zvyšovalo zároveň s tím, jak se snižovala podpora na stahování nadbytečné produkce (viz graf 4). Graf rovněž znázorňuje podporu vyplacenou organizacemi spotřebitelů pěstitelům rajčat a ovoce určeného ke zpracování, a to na základě objemu produkce.

  Rámeček 3Typický obsah operačního programu





  — | pořízení třídicího a balicího strojního zařízení, |
| --- | --- | --- |

14.

Operační programy má více než 70 % organizací producentů a v roce 2004 podpora dosáhla částky 500 milionů EUR. To představovalo 3 % obratu organizací producentů a přibližně 1 % celkové hodnoty produkce ovoce a zeleniny v EU. Využití podpory se od jejího zavedení v roce 1997 značně zvyšovalo zároveň s tím, jak se snižovala podpora na stahování nadbytečné produkce (viz graf 4). Graf rovněž znázorňuje podporu vyplacenou organizacemi spotřebitelů pěstitelům rajčat a ovoce určeného ke zpracování, a to na základě objemu produkce.

Rámeček 3Typický obsah operačního programu





  —

pořízení třídicího a balicího strojního zařízení,

| — | zaměstnávání pracovníků v oblasti kontroly kvality a marketinku, |
| --- | --- |

—

zaměstnávání pracovníků v oblasti kontroly kvality a marketinku,

| — | investice do zavlažovacích zařízení a skleníků, |
| --- | --- |

—

investice do zavlažovacích zařízení a skleníků,

| — | dotace pěstitelům na nové osázení ovocných stromů, |
| --- | --- |

—

dotace pěstitelům na nové osázení ovocných stromů,

| — | náklady na přirozené postupy ochrany před škůdci a chorobami. |
| --- | --- |

—

náklady na přirozené postupy ochrany před škůdci a chorobami.

Rámeček 4Jedenáct cílů operačních programů





  —

| — | zajistit plánování produkce a její přizpůsobování poptávce, zejména pokud jde o kvalitu a množství, |
| --- | --- |

zajistit plánování produkce a její přizpůsobování poptávce, zejména pokud jde o kvalitu a množství,

| — | podporovat koncentraci nabídky a uvádění produktů vyprodukovaných jejími členy na trh, |
| --- | --- |

—

podporovat koncentraci nabídky a uvádění produktů vyprodukovaných jejími členy na trh,

| — | snižovat výrobní náklady a zajišťovat stálost cen producentů, |
| --- | --- |

—

snižovat výrobní náklady a zajišťovat stálost cen producentů,

| — | podporovat používání pěstitelských postupů, výrobních technologií a postupů nakládání s odpady šetrných k životnímu prostředí, |
| --- | --- |

—

podporovat používání pěstitelských postupů, výrobních technologií a postupů nakládání s odpady šetrných k životnímu prostředí,

| — | zlepšování kvality produktů, |
| --- | --- |

—

zlepšování kvality produktů,

| — | zvyšování jejich obchodní hodnoty, |
| --- | --- |

—

zvyšování jejich obchodní hodnoty,

| — | propagace produktů u spotřebitelů, |
| --- | --- |

—

propagace produktů u spotřebitelů,

| — | vytvoření sortimentu ekologických produktů, |
| --- | --- |

—

vytvoření sortimentu ekologických produktů,

| — | podpora integrované produkce nebo jiných metod produkce šetrných k životnímu prostředí, |
| --- | --- |

—

podpora integrované produkce nebo jiných metod produkce šetrných k životnímu prostředí,

| — | omezit stahování produktů. |
| --- | --- |

—

omezit stahování produktů.

Image

| 15. | Provádění režimu podpory je založeno na sdíleném řízení, přičemž členské státy dodržují podrobná pravidla stanovená Komisí v rámci nařízení Rady. Musí s Komisí spolupracovat, aby bylo zajištěno, že podpora je poskytována v souladu se zásadami řádného finančního řízení – hospodárností, účinností a účelností. |
| --- | --- |

15.

Provádění režimu podpory je založeno na sdíleném řízení, přičemž členské státy dodržují podrobná pravidla stanovená Komisí v rámci nařízení Rady. Musí s Komisí spolupracovat, aby bylo zajištěno, že podpora je poskytována v souladu se zásadami řádného finančního řízení – hospodárností, účinností a účelností.

| 16. | Prováděcí nařízení Komise (8) vyžaduje, aby organizace producentů ve svém návrhu operačního programu popsaly:






  — | výchozí stav, zejména pokud jde o produkci, uvádění na trh a vybavení, |
| --- | --- | --- |

16.

Prováděcí nařízení Komise (8) vyžaduje, aby organizace producentů ve svém návrhu operačního programu popsaly:

—

výchozí stav, zejména pokud jde o produkci, uvádění na trh a vybavení,

| — | cíle programu s ohledem na vyhlídky produkce a odbytu a |
| --- | --- |

—

cíle programu s ohledem na vyhlídky produkce a odbytu a

| — | konkrétní opatření nebo „akce“ navrhované k dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

—

konkrétní opatření nebo „akce“ navrhované k dosažení těchto cílů.

| 17. | Organizace producentů mají svobodu při navrhování opatření operačních programů, která vyhovují jejich konkrétní situaci, pod podmínkou, že programy se musí zaměřovat na „několik“ cílů stanovených v nařízení Rady (viz rámeček 4). K zajištění zpětné vazby se od organizací producentů vyžaduje, aby na konci programu podaly členskému státu zprávu o tom, nakolik se jim podařilo cílů dosáhnout, a o poznatcích, které lze využít pro příští program. Tento „model programování“, který organizace producentů musí dodržovat, je znázorněn ve schématu 5. |
| --- | --- |

17.

Organizace producentů mají svobodu při navrhování opatření operačních programů, která vyhovují jejich konkrétní situaci, pod podmínkou, že programy se musí zaměřovat na „několik“ cílů stanovených v nařízení Rady (viz rámeček 4). K zajištění zpětné vazby se od organizací producentů vyžaduje, aby na konci programu podaly členskému státu zprávu o tom, nakolik se jim podařilo cílů dosáhnout, a o poznatcích, které lze využít pro příští program. Tento „model programování“, který organizace producentů musí dodržovat, je znázorněn ve schématu 5.

Image

| 18. | Nařízení Komise rovněž stanoví řadu kontrol, které musí členské státy provést u návrhů operačních programů:






  — | ověřit výchozí stav organizace producentů a cíle operačního programu, |
| --- | --- | --- |

18.

Nařízení Komise rovněž stanoví řadu kontrol, které musí členské státy provést u návrhů operačních programů:

—

ověřit výchozí stav organizace producentů a cíle operačního programu,

| — | ověřit soulad cílů operačního programu s cíli stanovenými v nařízení Rady, |
| --- | --- |

—

ověřit soulad cílů operačního programu s cíli stanovenými v nařízení Rady,

| — | ověřit ekonomickou konzistentnost a technickou kvalitu navrhovaného operačního programu a správnost odhadů. |
| --- | --- |

—

ověřit ekonomickou konzistentnost a technickou kvalitu navrhovaného operačního programu a správnost odhadů.

Nařízení stanovilo, že členské státy poté schválí program, požádají o změny nebo jej zamítnou.

ČÁST I: ÚČELNOST OPERAČNÍCH PROGRAMŮ

| 19. | Jak bylo popsáno výše, členské státy a Komise mají společnou odpovědnost za zajištění účelnosti režimu podpory, tj. aby podpora byla použita v zájmu pokroku při dosahování jedenácti cílů, které Rada stanovila pro operační programy. Tato část zprávy se nejdříve zabývá tím, zda režim podpory byl Komisí a členskými státy prováděn tak, aby byla zajištěna účelnost, a zejména zda „model programování“ fungoval podle předpokladů. Poté posoudí vzorek operačních programů s cílem určit, zda financovaná opatření vedla k pokroku při dosahování cílů režimu. |
| --- | --- |

19.

Jak bylo popsáno výše, členské státy a Komise mají společnou odpovědnost za zajištění účelnosti režimu podpory, tj. aby podpora byla použita v zájmu pokroku při dosahování jedenácti cílů, které Rada stanovila pro operační programy. Tato část zprávy se nejdříve zabývá tím, zda režim podpory byl Komisí a členskými státy prováděn tak, aby byla zajištěna účelnost, a zejména zda „model programování“ fungoval podle předpokladů. Poté posoudí vzorek operačních programů s cílem určit, zda financovaná opatření vedla k pokroku při dosahování cílů režimu.

Byl režim podpory prováděn způsobem, který zajišťuje, že operační programy budou pravděpodobně účelné?

Kontroly Komise zajišťující, aby členské státy přiznávaly podporu EU v souladu se zásadami řádného finančního řízení

| 20. | Členské státy schvalují operační programy navrhované organizacemi producentů, ale podle Smlouvy si Komise ponechává finanční odpovědnost za řádné finanční řízení rozpočtu EU a na členské státy dohlíží. |
| --- | --- |

20.

Členské státy schvalují operační programy navrhované organizacemi producentů, ale podle Smlouvy si Komise ponechává finanční odpovědnost za řádné finanční řízení rozpočtu EU a na členské státy dohlíží.

| 21. | V procesu „schvalování účetní závěrky“ Komise navštěvuje členské státy, aby zkontrolovala, zda je podpora vyplácena v souladu s pravidly Společenství. Nařízením Rady byly zřízeny rovněž „zvláštní sbory inspektorů“ pro odvětví ovoce a zeleniny, kteří mají mimo jiné zajišťovat jednotné používání pravidel v celé EU. V praxi se jedná o tytéž úředníky, kteří kontrolují výdaje za účelem schválení účetní závěrky. |
| --- | --- |

21.

V procesu „schvalování účetní závěrky“ Komise navštěvuje členské státy, aby zkontrolovala, zda je podpora vyplácena v souladu s pravidly Společenství. Nařízením Rady byly zřízeny rovněž „zvláštní sbory inspektorů“ pro odvětví ovoce a zeleniny, kteří mají mimo jiné zajišťovat jednotné používání pravidel v celé EU. V praxi se jedná o tytéž úředníky, kteří kontrolují výdaje za účelem schválení účetní závěrky.

| 22. | Ve vztahu k ostatním zemědělským politikám EU režim podpor na operační programy vyžaduje, aby členské státy uplatňovaly vyšší míru úsudku při rozhodování, zda opatření navrhovaná v rámci operačního programu schválí, odmítnou nebo budou požadovat jejich změny. Avšak od počátečních kontrol postupů členských států v roce 1997 a 1998 se inspekce Komise zaměřovaly na soulad s kritérii způsobilosti výdajů, ale nezjišťují, zda postupy členských států pro schvalování a monitorování operačních programů uvedené v bodě 19 pravděpodobně zajistí účelnost operačních programů. |
| --- | --- |

22.

Ve vztahu k ostatním zemědělským politikám EU režim podpor na operační programy vyžaduje, aby členské státy uplatňovaly vyšší míru úsudku při rozhodování, zda opatření navrhovaná v rámci operačního programu schválí, odmítnou nebo budou požadovat jejich změny. Avšak od počátečních kontrol postupů členských států v roce 1997 a 1998 se inspekce Komise zaměřovaly na soulad s kritérii způsobilosti výdajů, ale nezjišťují, zda postupy členských států pro schvalování a monitorování operačních programů uvedené v bodě 19 pravděpodobně zajistí účelnost operačních programů.

| 23. | Proto ačkoli Komise pro účely schválení účetní závěrky kontrolovala způsobilost podpory vyplacené členskými státy, neověřovala, zda byly při poskytování této podpory dodrženy zásady řádného finančního řízení, zejména účelnost. |
| --- | --- |

23.

Proto ačkoli Komise pro účely schválení účetní závěrky kontrolovala způsobilost podpory vyplacené členskými státy, neověřovala, zda byly při poskytování této podpory dodrženy zásady řádného finančního řízení, zejména účelnost.

Provádění režimu podpory členskými státy

Podrobné údaje o auditu v členských státech

| 24. | Vzhledem ke klíčové úloze členských států při schvalování operačních programů Účetní dvůr kontroloval postupy používané ve všech 14 dotčených členských státech (rámeček 5). Jelikož provádění režimu je v některých členských státech decentralizované, byly zkontrolovány postupy rovněž u dalších 19 regionálních a místních správních orgánů v Itálii, Španělsku, Francii a Řecku. |
| --- | --- |

24.

Vzhledem ke klíčové úloze členských států při schvalování operačních programů Účetní dvůr kontroloval postupy používané ve všech 14 dotčených členských státech (rámeček 5). Jelikož provádění režimu je v některých členských státech decentralizované, byly zkontrolovány postupy rovněž u dalších 19 regionálních a místních správních orgánů v Itálii, Španělsku, Francii a Řecku.

| 25. | Prováděcí nařízení od členských států vyžaduje, aby prováděly řadu kontrol, nepředpisuje však jak. To členským státům umožňuje postupovat při organizování těchto postupů pružně podle dané situace. Proto každý správní orgán prováděl režim odlišným způsobem a níže uvedená zjištění neplatí ve všech členských státech stejně (9). |
| --- | --- |

25.

Prováděcí nařízení od členských států vyžaduje, aby prováděly řadu kontrol, nepředpisuje však jak. To členským státům umožňuje postupovat při organizování těchto postupů pružně podle dané situace. Proto každý správní orgán prováděl režim odlišným způsobem a níže uvedená zjištění neplatí ve všech členských státech stejně (9).

Rámeček 5Podrobné údaje o auditu v členských státechAudit postupů členských států jsme založili na náhodně vybraném vzorku 30 operačních programů dokončených v roce 2003 a 2004. Navštívili jsme správní orgány členských států odpovědné za schvalování těchto programů a dotčené organizace producentů.







  Počet vybraných operačních programů:

| Počet vybraných operačních programů: |
| --- |
| Španělsko | 11 | Portugalsko | 2 |
| Francie | 8 | Spoj. král. | 1 |
| Itálie | 4 | Nizozemsko | 1 |
| Řecko | 2 | Irsko | 1 |

Španělsko

11

Portugalsko

2

Francie

8

Spoj. král.

1

Itálie

4

Nizozemsko

1

Řecko

2

Irsko

1

Kritéria pro posouzení modelu programování

| 26. | Ke splnění požadavků řádného finančního řízení musí členské státy při rozhodování o tom, zda operační program schválí a poskytnou tak podporu EU, uplatňovat zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti. |
| --- | --- |

26.

Ke splnění požadavků řádného finančního řízení musí členské státy při rozhodování o tom, zda operační program schválí a poskytnou tak podporu EU, uplatňovat zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti.

| 27. | Aby podpora byla účelná, musí mít nějaký efekt každá akce financovaná v rámci programu: výsledkem akce musí být pokrok u jednoho či několika z jedenácti cílů stanovených nařízením Rady. Proto členské státy musí své rozhodnutí o schválení, zamítnutí nebo potřebných změnách operačního programu zakládat na tom, zda organizace producentů uspokojivým způsobem ukázala, že navrhované akce těchto cílů pravděpodobně dosáhnou. |
| --- | --- |

27.

Aby podpora byla účelná, musí mít nějaký efekt každá akce financovaná v rámci programu: výsledkem akce musí být pokrok u jednoho či několika z jedenácti cílů stanovených nařízením Rady. Proto členské státy musí své rozhodnutí o schválení, zamítnutí nebo potřebných změnách operačního programu zakládat na tom, zda organizace producentů uspokojivým způsobem ukázala, že navrhované akce těchto cílů pravděpodobně dosáhnou.

| 28. | Členské státy potřebují od organizací producentů podrobné informace, aby mohly svá rozhodnutí o udělení podpory odůvodnit. U každého cíle musí znát výchozí stav organizace producentů a očekávaný dopad akce (akcí). |
| --- | --- |

28.

Členské státy potřebují od organizací producentů podrobné informace, aby mohly svá rozhodnutí o udělení podpory odůvodnit. U každého cíle musí znát výchozí stav organizace producentů a očekávaný dopad akce (akcí).

| 29. | Podle této logiky a zvláštních požadavků nařízení (viz body 16 až 18) Účetní dvůr vypracoval kritéria auditu, pokud jde o to, co lze přiměřeně očekávat v „dobrém“ systému (rámeček 6). Jsou-li tato kritéria splněna, je pravděpodobné, že postupy členských států zajistí, aby podpora byla účelná. Tato kritéria lze shrnout takto:






  — | Dokumenty operačního programu musí ukazovat výchozí stav organizace producentů s ohledem na každý cíl programu. Cíle musí být „SMART“ (specifické – měřitelné – dosažitelné – relevantní – časově určené): specifické, aby neexistovaly pochybnosti o tom, čeho chce organizace producentů dosáhnout; měřitelné (a časově určené), aby bylo možno monitorovat jejich dosažení; dosažitelné provedením akcí navrhovaných v programech a relevantní – odpovídající stavu organizace producentů a vyhlídkám produkce a odbytu a jedenácti cílům EU. V dokumentech se musí stanovit, jakým způsobem navrhované akce umožní dosažení cílů programu. Organizace producentů by měly u každého cíle stanovit plánovaný výsledek s ohledem na výchozí stav. Na konci programu musí organizace producentů podat zprávu o tom, nakolik se jí podařilo cílů dosáhnout, pokud jde o výchozí stav a plánované výsledky. |
| --- | --- | --- |

29.

Podle této logiky a zvláštních požadavků nařízení (viz body 16 až 18) Účetní dvůr vypracoval kritéria auditu, pokud jde o to, co lze přiměřeně očekávat v „dobrém“ systému (rámeček 6). Jsou-li tato kritéria splněna, je pravděpodobné, že postupy členských států zajistí, aby podpora byla účelná. Tato kritéria lze shrnout takto:

—

Dokumenty operačního programu musí ukazovat výchozí stav organizace producentů s ohledem na každý cíl programu. Cíle musí být „SMART“ (specifické – měřitelné – dosažitelné – relevantní – časově určené): specifické, aby neexistovaly pochybnosti o tom, čeho chce organizace producentů dosáhnout; měřitelné (a časově určené), aby bylo možno monitorovat jejich dosažení; dosažitelné provedením akcí navrhovaných v programech a relevantní – odpovídající stavu organizace producentů a vyhlídkám produkce a odbytu a jedenácti cílům EU. V dokumentech se musí stanovit, jakým způsobem navrhované akce umožní dosažení cílů programu. Organizace producentů by měly u každého cíle stanovit plánovaný výsledek s ohledem na výchozí stav. Na konci programu musí organizace producentů podat zprávu o tom, nakolik se jí podařilo cílů dosáhnout, pokud jde o výchozí stav a plánované výsledky.

| — | Členské státy musí zajistit, aby cíle operačních programů odpovídaly cílům stanoveným v nařízení EU a aby navrhované akce představovaly vzhledem k cílům skutečné zlepšení, a to s přiměřenými náklady. Hodnotící informace v závěrečných zprávách organizací producentů by měly využít k monitorování účelnosti operačních programů a získané poznatky pak ke zlepšení účelnosti budoucích programů. |
| --- | --- |

—

Členské státy musí zajistit, aby cíle operačních programů odpovídaly cílům stanoveným v nařízení EU a aby navrhované akce představovaly vzhledem k cílům skutečné zlepšení, a to s přiměřenými náklady. Hodnotící informace v závěrečných zprávách organizací producentů by měly využít k monitorování účelnosti operačních programů a získané poznatky pak ke zlepšení účelnosti budoucích programů.

Rámeček 6Metodika: Některá kritéria Účetního dvora pro posuzování provádění režimu podpor ze strany členských států přesahují formální shodu se zněním nařízení (viz příloha). Pro ilustraci: aby bylo nařízení dodrženo, organizace producentů musí popsat svůj výchozí stav a členské státy musí zkontrolovat přesnost. Aby byla splněna kritéria auditu, členské státy musejí rovněž zajistit, že se popis vztahuje k cílům a akcím v navrhovaném programu. Není-li tomu tak, popis výchozího stavu nemá velký význam.

Popis výchozího stavu nesouvisí s cíli operačního programu

| 30. | Všechny kromě dvou kontrolovaných operačních programů obsahovaly oddíl nazvaný „výchozí stav“ a více než polovina (60 %) formálně vyhovovala nařízení, tzn. že v nich byla zmíněna produkce, uvádění na trh a vybavení, i když velmi stručně. Některé členské státy od organizací producentů vyžadovaly, aby uvedly své vybavení a zařízení a poskytly tabulku o své produkci v tunách a podle hodnoty, aniž však od nich vyžadovaly, aby to nějak souviselo s cíli nebo akcemi. Jiné členské státy nevydaly žádné konkrétní pokyny a uznaly velmi obecné popisy, v některých případech v rozsahu jedné či dvou vět. Jen několik organizací producentů popsalo svůj výchozí stav s ohledem na životní prostředí, kvalitu produktů a výrobní náklady, ačkoli tyto cíle obsahovaly téměř všechny operační programy (viz rámeček 7). Žádná organizace producentů nepopsala ve svém operačním programu výchozí stav pro všechny cíle. |
| --- | --- |

30.

Všechny kromě dvou kontrolovaných operačních programů obsahovaly oddíl nazvaný „výchozí stav“ a více než polovina (60 %) formálně vyhovovala nařízení, tzn. že v nich byla zmíněna produkce, uvádění na trh a vybavení, i když velmi stručně. Některé členské státy od organizací producentů vyžadovaly, aby uvedly své vybavení a zařízení a poskytly tabulku o své produkci v tunách a podle hodnoty, aniž však od nich vyžadovaly, aby to nějak souviselo s cíli nebo akcemi. Jiné členské státy nevydaly žádné konkrétní pokyny a uznaly velmi obecné popisy, v některých případech v rozsahu jedné či dvou vět. Jen několik organizací producentů popsalo svůj výchozí stav s ohledem na životní prostředí, kvalitu produktů a výrobní náklady, ačkoli tyto cíle obsahovaly téměř všechny operační programy (viz rámeček 7). Žádná organizace producentů nepopsala ve svém operačním programu výchozí stav pro všechny cíle.

Rámeček 7Regionální orgány ve Španělsku schválily operační program sestávající z deseti akcí s celkovými náklady ve výši 770 000 EUR. Šest z těchto akcí mělo za cíl zlepšení kvality produktů, osm mělo za cíl dosáhnout snížení produkčních nákladů a dva měly za cíl zlepšit postupy šetrné k životnímu prostředí.Organizace producentů ve výchozím stavu zmínila pěstované druhy ovoce a plochy, ale neuvedla žádné informace o výchozí kvalitě ovoce, produkčních nákladech nebo životním prostředí.

| 31. | V několika málo případech organizace producentů popsaly výchozí situaci s ohledem na konkrétní akce (což je např. požadavek v Nizozemsku). Výsledkem bylo, že kritéria nějak splnily, nepopsaly však dostatečně výchozí stav organizace producentů, pokud jde o její cíle. |
| --- | --- |

31.

V několika málo případech organizace producentů popsaly výchozí situaci s ohledem na konkrétní akce (což je např. požadavek v Nizozemsku). Výsledkem bylo, že kritéria nějak splnily, nepopsaly však dostatečně výchozí stav organizace producentů, pokud jde o její cíle.

Obsah operačních programů nesouvisí vždy s uvedenými cíli

| 32. | Několik členských států vyžadovalo, aby organizace producentů ve svých operačních programech výslovně uvedly, které cíle EU souvisejí s každou akcí. V těchto případech byl soulad cíle a programu automaticky na papíře, takže kontroly shody cílů s cíli stanovenými v nařízení prováděné členskými státy se staly pouhou formalitou. Mnoho organizací producentů však uvedlo jakýkoli cíl, který považovaly za vhodný k odůvodnění programu nebo určité konkrétní akce, bez ohledu na to, zda to je jejich skutečný cíl nebo ne (rámeček 8 a 9). |
| --- | --- |

32.

Několik členských států vyžadovalo, aby organizace producentů ve svých operačních programech výslovně uvedly, které cíle EU souvisejí s každou akcí. V těchto případech byl soulad cíle a programu automaticky na papíře, takže kontroly shody cílů s cíli stanovenými v nařízení prováděné členskými státy se staly pouhou formalitou. Mnoho organizací producentů však uvedlo jakýkoli cíl, který považovaly za vhodný k odůvodnění programu nebo určité konkrétní akce, bez ohledu na to, zda to je jejich skutečný cíl nebo ne (rámeček 8 a 9).

| 33. | V Itálii a Řecku orgány vypracovaly podrobné seznamy možných akcí, z nichž si organizace producentů mohla vybrat, a u každé akce předem stanovily cíl. Francouzské orgány rovněž vydaly seznam možných akcí, ale klasifikovaly je podle jejich povahy, ne podle cíle. U kategorií opatření týkajících se životního prostředí a kvality byl příslušný cíl obvykle zjevný, ale u kategorie „opatření související s výrobním zařízením“ tak tomu vždy nebylo. V důsledku toho nebylo možno u některých těchto akcí na základě dokumentace operačního programu cíl určit (rámeček 10). Italské, řecké a francouzské orgány se nepokusily cíle jednotlivých programů zkontrolovat, jelikož se domnívaly, že soulad akcí s cíli EU byl zjištěn při sestavení seznamu akcí pro daný členský stát. Avšak změny klasifikace měly dopad na „změnu“ cílů operačních programů u dané akce (rámeček 11). |
| --- | --- |

33.

V Itálii a Řecku orgány vypracovaly podrobné seznamy možných akcí, z nichž si organizace producentů mohla vybrat, a u každé akce předem stanovily cíl. Francouzské orgány rovněž vydaly seznam možných akcí, ale klasifikovaly je podle jejich povahy, ne podle cíle. U kategorií opatření týkajících se životního prostředí a kvality byl příslušný cíl obvykle zjevný, ale u kategorie „opatření související s výrobním zařízením“ tak tomu vždy nebylo. V důsledku toho nebylo možno u některých těchto akcí na základě dokumentace operačního programu cíl určit (rámeček 10). Italské, řecké a francouzské orgány se nepokusily cíle jednotlivých programů zkontrolovat, jelikož se domnívaly, že soulad akcí s cíli EU byl zjištěn při sestavení seznamu akcí pro daný členský stát. Avšak změny klasifikace měly dopad na „změnu“ cílů operačních programů u dané akce (rámeček 11).

Rámeček 8Operační program v Nizozemsku zahrnoval elektronický systém dodacích listů v ceně 135 000 EUR s cílem „plánovat a přizpůsobovat produkci poptávce“. Vztah mezi touto akcí a cílem organizace producentů prokázat nemohla. Skutečný cíl, snížení nákladů, v operačním programu uveden nebyl.

Rámeček 9V operačním programu schváleném regionálními orgány ve Španělsku organizace producentů pořídila vysokozdvižný vozík v ceně 25 000 EUR. Vztah mezi opatřením a stanoveným cílem omezit stahování produktů organizace producentů prokázat nemohla.

Rámeček 10Do operačního programu zahrnula organizace producentů ve Francii opatření popsané jako „poskytování služeb“ v ceně 50 400 EUR. 25 % těchto nákladů bylo přiděleno na cíl „zlepšování kvality“ a 25 % na „zlepšování postupů šetrných k životnímu prostředí“. Nebyli jsme schopni určit cíl EU související se zbývajícími 50 % nákladů.

Rámeček 11Projekt zavlažování v Itálii byl v souladu s vnitrostátními pokyny z roku 1997 přiřazen k cíli „zlepšování kvality“. Po revizi pokynů byl v roce 1999 uveden cíl „koncentrace nabídky“. V roce 2002 další revize zařadila stejné opatření pod cíl „snižování nákladů“.

Cíle operačních programů nejsou uvedeny v měřitelných kategoriích a nejsou stanoveny plánované cíle

| 34. | Pouze orgány ve Spojeném království od organizací producentů formálně vyžadovaly, aby pro operační programy stanovily měřitelné cíle, ačkoli v praxi nezajistily, aby tomu tak bylo. Ve Španělsku, Itálii a Nizozemsku orgány vyžadovaly, aby u každého opatření nebo akce byly uvedeny očekávané výsledky. To však bylo zaměřeno spíše na výsledky – jak by bylo možno prokázat provedení akcí – než na dosažení cíle. V 10 % zkoumaných operačních programů organizace producentů uvedly kvantifikované cíle u nejméně jedné akce, pokud tato byla jasná, např. očekávané snížení nákladů nebo počet hektarů, které mají přejít na ekologické zemědělství. Takové případy byly většinou ve Španělsku a Itálii. Jinak organizace producentů nestanovily plánované výsledky nebo ukazatele, pomocí nichž by bylo možno dosažení cílů monitorovat. |
| --- | --- |

34.

Pouze orgány ve Spojeném království od organizací producentů formálně vyžadovaly, aby pro operační programy stanovily měřitelné cíle, ačkoli v praxi nezajistily, aby tomu tak bylo. Ve Španělsku, Itálii a Nizozemsku orgány vyžadovaly, aby u každého opatření nebo akce byly uvedeny očekávané výsledky. To však bylo zaměřeno spíše na výsledky – jak by bylo možno prokázat provedení akcí – než na dosažení cíle. V 10 % zkoumaných operačních programů organizace producentů uvedly kvantifikované cíle u nejméně jedné akce, pokud tato byla jasná, např. očekávané snížení nákladů nebo počet hektarů, které mají přejít na ekologické zemědělství. Takové případy byly většinou ve Španělsku a Itálii. Jinak organizace producentů nestanovily plánované výsledky nebo ukazatele, pomocí nichž by bylo možno dosažení cílů monitorovat.

Hodnotící zprávy organizací producentů neprokazují dosažení cílů

| 35. | S výjimkou několika případů ve Francii a Irsku členské státy zajistily, aby závěrečné hodnotící zprávy organizací producentů popisovaly provedení programu a výsledky (co bylo provedeno), ale žádný v praxi nevyžadoval, aby tyto zprávy rovněž prokazovaly, nakolik bylo dosaženo cílů operačního programu. Jako takové byly zprávy pro posouzení účelnosti podpory málo použitelné. |
| --- | --- |

35.

S výjimkou několika případů ve Francii a Irsku členské státy zajistily, aby závěrečné hodnotící zprávy organizací producentů popisovaly provedení programu a výsledky (co bylo provedeno), ale žádný v praxi nevyžadoval, aby tyto zprávy rovněž prokazovaly, nakolik bylo dosaženo cílů operačního programu. Jako takové byly zprávy pro posouzení účelnosti podpory málo použitelné.

| 36. | Hodnocení v závěrečných zprávách byla členskými státy málo využívána (10) a byla považována za další formalitu nezbytnou pro dosažení souladu s nařízením. V Řecku, Španělsku (11) a Portugalsku byly závěrečné zprávy platební agenturou jednoduše založeny do spisu a nebyly zkontrolovány orgány odpovědnými za schvalování operačních programů. |
| --- | --- |

36.

Hodnocení v závěrečných zprávách byla členskými státy málo využívána (10) a byla považována za další formalitu nezbytnou pro dosažení souladu s nařízením. V Řecku, Španělsku (11) a Portugalsku byly závěrečné zprávy platební agenturou jednoduše založeny do spisu a nebyly zkontrolovány orgány odpovědnými za schvalování operačních programů.

| 37. | Obsah zpráv se velmi lišil, od méně než jedné strany obecně nepodložených tvrzení, např. „kvalita se zlepšila“, až po více než 100 stran podrobně uvedených skutečností a číselných údajů o provedení programu pro každou akci. Členské státy nevyžadovaly, aby závěrečné zprávy obsahovaly společný soubor informací, které by umožnily monitorovat účelnost programů na regionální nebo celostátní úrovni, a vzhledem k rozmanitosti zpráv nebylo možné takovouto analýzu provést. |
| --- | --- |

37.

Obsah zpráv se velmi lišil, od méně než jedné strany obecně nepodložených tvrzení, např. „kvalita se zlepšila“, až po více než 100 stran podrobně uvedených skutečností a číselných údajů o provedení programu pro každou akci. Členské státy nevyžadovaly, aby závěrečné zprávy obsahovaly společný soubor informací, které by umožnily monitorovat účelnost programů na regionální nebo celostátní úrovni, a vzhledem k rozmanitosti zpráv nebylo možné takovouto analýzu provést.

Při schvalování operačních programů členské státy nepoužívají kritéria účelnosti

| 38. | V praxi členské státy schvalovaly programy podle povahy navrhovaných výdajů a ne podle toho, co se od programu očekává. Kritéria účelnosti, např. adicionalita, nebyla uplatňována při rozhodování, zda schválit či neschválit financování akce podporou EU. Zvážení činitelů zvlášť vyžadovaných nařízením, např. výchozího stavu a cílů, technické kvality a hospodářské důslednosti programu, se stalo zbytečným a provádělo se pouze v rozsahu potřebném k prokázání souladu s literou nařízení. |
| --- | --- |

38.

V praxi členské státy schvalovaly programy podle povahy navrhovaných výdajů a ne podle toho, co se od programu očekává. Kritéria účelnosti, např. adicionalita, nebyla uplatňována při rozhodování, zda schválit či neschválit financování akce podporou EU. Zvážení činitelů zvlášť vyžadovaných nařízením, např. výchozího stavu a cílů, technické kvality a hospodářské důslednosti programu, se stalo zbytečným a provádělo se pouze v rozsahu potřebném k prokázání souladu s literou nařízení.

| 39. | Členské státy místo toho používaly jiný přístup, při němž se zaměřovaly na shodu s kritérii způsobilosti a vyplácení subvencí, jak znázorňuje schéma 6. |
| --- | --- |

39.

Členské státy místo toho používaly jiný přístup, při němž se zaměřovaly na shodu s kritérii způsobilosti a vyplácení subvencí, jak znázorňuje schéma 6.

Image

| 40. | To je velkou měrou důsledkem změny prováděcího nařízení Komise k zavedení „seznamů způsobilých výdajů“, jež musely operační programy od roku 1999 splňovat. V těchto seznamech jsou uvedeny druhy výdajů, které lze či nelze do operačních programů zařadit (rámeček 12). |
| --- | --- |

40.

To je velkou měrou důsledkem změny prováděcího nařízení Komise k zavedení „seznamů způsobilých výdajů“, jež musely operační programy od roku 1999 splňovat. V těchto seznamech jsou uvedeny druhy výdajů, které lze či nelze do operačních programů zařadit (rámeček 12).

Rámeček 12Příklad kritérií způsobilosti: náklady na dopravuZpůsobilé:





  —

| — | investice do dopravních prostředků vybavených chladicími boxy. |
| --- | --- |

investice do dopravních prostředků vybavených chladicími boxy.

| — | náklady na sběr nebo dopravu (vnitřní nebo vnější), |
| --- | --- |

—

náklady na sběr nebo dopravu (vnitřní nebo vnější),

| — | investice do dopravních prostředků určených pro uvádění na trh nebo distribuci. |
| --- | --- |

—

investice do dopravních prostředků určených pro uvádění na trh nebo distribuci.

| 41. | Původní prováděcí opatření z roku 1997 nestanovilo podrobná kritéria způsobilosti s výjimkou vyloučení správních a provozních výdajů organizací producentů. Členské státy neměly jistotu, co Komise v procesu schvalování účetní závěrky akceptuje jako způsobilé výdaje, a v odezvě na dotazy členských států Komise vydala řadu konkrétních vysvětlujících poznámek. |
| --- | --- |

41.

Původní prováděcí opatření z roku 1997 nestanovilo podrobná kritéria způsobilosti s výjimkou vyloučení správních a provozních výdajů organizací producentů. Členské státy neměly jistotu, co Komise v procesu schvalování účetní závěrky akceptuje jako způsobilé výdaje, a v odezvě na dotazy členských států Komise vydala řadu konkrétních vysvětlujících poznámek.

| 42. | Jelikož tyto vysvětlující poznámky nebyly oficiální, Komise pozměnila prováděcí právní předpisy s cílem zavést seznam nezpůsobilých opatření a výdajů. Zároveň požádala členské státy, aby na základě tohoto seznamu kontrolovaly způsobilost navrhovaných výdajů operačních programů dříve, než operační programy schválí. V roce 2001 Komise připojila seznam, který se týkal toho, co by mohlo být zahrnuto v operačních programech a v roce 2003 byly vysvětlující poznámky zrušeny a oba seznamy opět přepracovány. Seznamy způsobilých výdajů připouštěly některé výjimky týkající se vyloučení výrobních a provozních nákladů organizací producentů, např. platy určitých zaměstnanců, recyklovatelné obaly a náklady na přirozenou ochranu před škůdci a chorobami. |
| --- | --- |

42.

Jelikož tyto vysvětlující poznámky nebyly oficiální, Komise pozměnila prováděcí právní předpisy s cílem zavést seznam nezpůsobilých opatření a výdajů. Zároveň požádala členské státy, aby na základě tohoto seznamu kontrolovaly způsobilost navrhovaných výdajů operačních programů dříve, než operační programy schválí. V roce 2001 Komise připojila seznam, který se týkal toho, co by mohlo být zahrnuto v operačních programech a v roce 2003 byly vysvětlující poznámky zrušeny a oba seznamy opět přepracovány. Seznamy způsobilých výdajů připouštěly některé výjimky týkající se vyloučení výrobních a provozních nákladů organizací producentů, např. platy určitých zaměstnanců, recyklovatelné obaly a náklady na přirozenou ochranu před škůdci a chorobami.

| 43. | Existence těchto seznamů způsobilých výdajů členským státům nebrání, aby zvážily rovněž výchozí stav organizací producentů a cíle a pravděpodobnou účelnost navrhovaných akcí. Avšak členské státy, které odmítnou schválit navrhované výdaje definované v nařízení jako způsobilé, musí být schopny své rozhodnutí organizaci producentů odůvodnit a mohou rovněž čelit žalobám. Členské státy se mohou vyhnout těmto složitým rozhodnutím tak, že schválí stejnou akci pro všechny organizace producentů, které ji požadují, bez ohledu na cíle nebo stav konkrétní organizace producentů (rámeček 13). |
| --- | --- |

43.

Existence těchto seznamů způsobilých výdajů členským státům nebrání, aby zvážily rovněž výchozí stav organizací producentů a cíle a pravděpodobnou účelnost navrhovaných akcí. Avšak členské státy, které odmítnou schválit navrhované výdaje definované v nařízení jako způsobilé, musí být schopny své rozhodnutí organizaci producentů odůvodnit a mohou rovněž čelit žalobám. Členské státy se mohou vyhnout těmto složitým rozhodnutím tak, že schválí stejnou akci pro všechny organizace producentů, které ji požadují, bez ohledu na cíle nebo stav konkrétní organizace producentů (rámeček 13).

Rámeček 13Příklad: paletové schránkyV deseti ze 30 náhodně vybraných operačních programů členské státy schválily nákup paletových schránek, laťových beden nebo obdobných kontejnerů pro sběr, dopravu a skladování ovoce a zeleniny s celkovými náklady 1,7 milionu EUR. Komise má za to, že tyto výdaje jsou způsobilé. Cíle uvedené v operačních programech zahrnovaly:





  —

| — | zajišťování stálých cen producentů, |
| --- | --- |

zajišťování stálých cen producentů,

| — | zvyšování kvality produktů, |
| --- | --- |

—

zvyšování kvality produktů,

| — | zvyšování obchodní hodnoty produktů, |
| --- | --- |

—

zvyšování obchodní hodnoty produktů,

| — | snižování výrobních nákladů, |
| --- | --- |

—

snižování výrobních nákladů,

| — | zlepšování postupů šetrných k životnímu prostředí, |
| --- | --- |

—

zlepšování postupů šetrných k životnímu prostředí,

| — | koncentrace nabídky a |
| --- | --- |

—

koncentrace nabídky a

| — | omezení stahování produktů. |
| --- | --- |

—

omezení stahování produktů.

Současná existence modelu programování a přístupu zaměřeného na dotace zvýšila složitost a náklady

| 44. | Členské státy uplatňovaly spíše „přístup zaměřený na dotace“ než model programování, přičemž programové prvky nařízení se nadále požadují. V důsledku toho se režim podpory stal složitějším, než bylo nutné, a došlo ke zvýšení nákladů na správu a kontrolu. To je také důsledkem nedostatečné jasnosti seznamů způsobilých výdajů a současné existence modelu programování. Při správném provedení znamená vyhotovení operačních programů, výročních prováděcích zpráv a hodnocení na konci programů pro organizace producentů značné náklady. Tak tomu je zejména v členských státech, jako je Itálie a Nizozemsko, které vyžadují, aby ke schválení byly předkládány také podrobné roční operační programy. |
| --- | --- |

44.

Členské státy uplatňovaly spíše „přístup zaměřený na dotace“ než model programování, přičemž programové prvky nařízení se nadále požadují. V důsledku toho se režim podpory stal složitějším, než bylo nutné, a došlo ke zvýšení nákladů na správu a kontrolu. To je také důsledkem nedostatečné jasnosti seznamů způsobilých výdajů a současné existence modelu programování. Při správném provedení znamená vyhotovení operačních programů, výročních prováděcích zpráv a hodnocení na konci programů pro organizace producentů značné náklady. Tak tomu je zejména v členských státech, jako je Itálie a Nizozemsko, které vyžadují, aby ke schválení byly předkládány také podrobné roční operační programy.

| 45. | Seznamy způsobilých výdajů zveřejněné v nařízení nemohou být nikdy dostatečně přesné, aby zahrnovaly všechny možné akce v tak rozmanitém a rychle se měnícím odvětví, a proto jsou vyjádřeny dost obecně, např. „opatření ke zlepšování kvality“. Tím nevyhnutelně vzniká řada otázek a seznamy jsou různými členskými státy a dokonce různými regiony v členských státech vykládány různě. I po osmi letech fungování tohoto režimu zjistila Komise při šetření prováděném v rámci schvalování účetních závěrek za rok 2005 příklady nezpůsobilých výdajů ve Španělsku, Francii, Itálii a Spojeném království, kdy ne vždy členské státy vykládaly pravidla způsobilosti stejně jako Komise. |
| --- | --- |

45.

Seznamy způsobilých výdajů zveřejněné v nařízení nemohou být nikdy dostatečně přesné, aby zahrnovaly všechny možné akce v tak rozmanitém a rychle se měnícím odvětví, a proto jsou vyjádřeny dost obecně, např. „opatření ke zlepšování kvality“. Tím nevyhnutelně vzniká řada otázek a seznamy jsou různými členskými státy a dokonce různými regiony v členských státech vykládány různě. I po osmi letech fungování tohoto režimu zjistila Komise při šetření prováděném v rámci schvalování účetních závěrek za rok 2005 příklady nezpůsobilých výdajů ve Španělsku, Francii, Itálii a Spojeném království, kdy ne vždy členské státy vykládaly pravidla způsobilosti stejně jako Komise.

| 46. | Kvůli nejistotě týkající se způsobilosti a souvisejícím rizikům správní orgány několika členských států prováděly podrobnější kontroly, než vyžadovalo nařízení (12), některé navštěvovaly všechny organizace producentů několikrát za rok. To znamenalo další náklady nejen pro členský stát, ale rovněž pro organizaci producentů. |
| --- | --- |

46.

Kvůli nejistotě týkající se způsobilosti a souvisejícím rizikům správní orgány několika členských států prováděly podrobnější kontroly, než vyžadovalo nařízení (12), některé navštěvovaly všechny organizace producentů několikrát za rok. To znamenalo další náklady nejen pro členský stát, ale rovněž pro organizaci producentů.

| 47. | Tato nejistota týkající se způsobilosti, správní náklady a rozsáhlé kontroly jejich činností mohou rovněž odrazovat organizace producentů od inovačních opatření, která by nakonec nemusela být schválena. Může je to vést k tomu, aby do svých operačních programů zahrnovaly pouze taková opatření, u nichž byla způsobilost jednoznačně zjištěna. |
| --- | --- |

47.

Tato nejistota týkající se způsobilosti, správní náklady a rozsáhlé kontroly jejich činností mohou rovněž odrazovat organizace producentů od inovačních opatření, která by nakonec nemusela být schválena. Může je to vést k tomu, aby do svých operačních programů zahrnovaly pouze taková opatření, u nichž byla způsobilost jednoznačně zjištěna.

Existuje riziko, že byly schváleny neúčelné akce

| 48. | Jelikož model programování nebyl správně prováděn, byl rozpočet EU vystaven většímu riziku neúčelnosti: totiž riziku, že budou schválena opatření, která nevedou k pokroku při dosahování cílů EU. |
| --- | --- |

48.

Jelikož model programování nebyl správně prováděn, byl rozpočet EU vystaven většímu riziku neúčelnosti: totiž riziku, že budou schválena opatření, která nevedou k pokroku při dosahování cílů EU.

| 49. | Některé členské státy argumentovaly, že ony samy se nemusí účelností programů zaobírat, jelikož organizace producentů normálně přijmou obchodní rozhodnutí, která jsou s ohledem na jejich situaci nejlepší. Členové organizace producentů musejí přece jen spolufinancovat 50 % nákladů programu. Avšak příklady zjištěné při tomto auditu ukazují, že některé organizace producentů používají dotace na podporu nákladů stávajících činností, které nepředstavují pokrok oproti výchozímu stavu. Ačkoli to může mít smysl pro organizaci producentů, zejména v případě konkurenčního tlaku, nepřispívá to k dosažení cílů režimu podpory EU. Příklad ve Španělsku (rámeček 14) znázorňuje zahrnutí nákladů, které nepředstavují „akce“ nebo „opatření“ určená k dosažení cílů operačního programu, ale běžné náklady kteréhokoli producenta ovoce a zeleniny. Ačkoli pro operační programy není běžné, aby zahrnovaly tak vysoký podíl recyklovatelných obalů (13), členské státy schválily na tento účel značné částky výdajů. Ve vzorku Účetního dvora sestávajícím z 30 programů představovalo deset operačních programu celkem 4,9 milionu EUR na recyklovatelné nebo znovu použitelné obaly. |
| --- | --- |

49.

Některé členské státy argumentovaly, že ony samy se nemusí účelností programů zaobírat, jelikož organizace producentů normálně přijmou obchodní rozhodnutí, která jsou s ohledem na jejich situaci nejlepší. Členové organizace producentů musejí přece jen spolufinancovat 50 % nákladů programu. Avšak příklady zjištěné při tomto auditu ukazují, že některé organizace producentů používají dotace na podporu nákladů stávajících činností, které nepředstavují pokrok oproti výchozímu stavu. Ačkoli to může mít smysl pro organizaci producentů, zejména v případě konkurenčního tlaku, nepřispívá to k dosažení cílů režimu podpory EU. Příklad ve Španělsku (rámeček 14) znázorňuje zahrnutí nákladů, které nepředstavují „akce“ nebo „opatření“ určená k dosažení cílů operačního programu, ale běžné náklady kteréhokoli producenta ovoce a zeleniny. Ačkoli pro operační programy není běžné, aby zahrnovaly tak vysoký podíl recyklovatelných obalů (13), členské státy schválily na tento účel značné částky výdajů. Ve vzorku Účetního dvora sestávajícím z 30 programů představovalo deset operačních programu celkem 4,9 milionu EUR na recyklovatelné nebo znovu použitelné obaly.

Rámeček 14Příklad: Regionální orgány ve Španělsku schválily jeden operační program v našem vzorku, který obsahoval 2,7 milionu EUR na recyklovatelné lepenkové krabice. To představovalo 83 % celkového programu na období 2000–2003. V roce 2001 schválily revizi programu, přičemž byly vyškrtnuty plánované investice do skleníků a zavlažování a rozpočet na recyklovatelné krabice zvýšen na 98 % celkového programu. Jedinou další „akcí“ byl plat technika.

Byla opatření financovaná v rámci operačních programů účelná?

| 50. | Předchozí oddíl ukázal, že přístup, který členské státy uplatňovaly při schvalování operačních programů, vede k nebezpečí, že financovaná opatření nemusí být účelná. Tento oddíl posuzuje, zda byly akce provedené organizacemi producentů při dosahování cílů operačních programů účelné. |
| --- | --- |

50.

Předchozí oddíl ukázal, že přístup, který členské státy uplatňovaly při schvalování operačních programů, vede k nebezpečí, že financovaná opatření nemusí být účelná. Tento oddíl posuzuje, zda byly akce provedené organizacemi producentů při dosahování cílů operačních programů účelné.

Hodnocení operačních programů organizacemi producentů (závěrečné zprávy)

| 51. | Hlavním zdrojem informací o účelnosti operačních programů by měly být závěrečné zprávy vypracované organizacemi producentů při ukončení každého programu. Nařízení vyžaduje, aby závěrečné zprávy ukazovaly, nakolik bylo cílů operačního programu dosaženo. Žádná ze 142 závěrečných zpráv zkoumaných při tomto auditu neobsahovala úplné posouzení, pokud jde o dosažení cílů operačního programu. Soulad s tímto požadavkem nařízení nebyl součástí kontrol, kterým podrobila Komise postupy členských států. |
| --- | --- |

51.

Hlavním zdrojem informací o účelnosti operačních programů by měly být závěrečné zprávy vypracované organizacemi producentů při ukončení každého programu. Nařízení vyžaduje, aby závěrečné zprávy ukazovaly, nakolik bylo cílů operačního programu dosaženo. Žádná ze 142 závěrečných zpráv zkoumaných při tomto auditu neobsahovala úplné posouzení, pokud jde o dosažení cílů operačního programu. Soulad s tímto požadavkem nařízení nebyl součástí kontrol, kterým podrobila Komise postupy členských států.

| 52. | To znamená nevyužitou příležitost pro Komisi, která má podle finančního nařízení EU zvláštní odpovědnost za monitorování, jak bylo cílů politiky dosaženo. Pokud by závěrečné zprávy požadované hodnocení obsahovaly, bylo by možné analyzovat vzorek zpráv a vyvodit závěry, zda operační programy dosáhly svých cílů. S několika málo dobře zvolenými ukazateli výkonnosti vyžadovanými od každé organizace producentů by tyto závěrečné zprávy mohly poskytnout dlouhodobé řady ukazující pokrok, který byl učiněn při dosahování cílů jako zlepšování kvality, snižování nákladů, ekologické zemědělství a zlepšování postupů šetrných k životnímu prostředí. |
| --- | --- |

52.

To znamená nevyužitou příležitost pro Komisi, která má podle finančního nařízení EU zvláštní odpovědnost za monitorování, jak bylo cílů politiky dosaženo. Pokud by závěrečné zprávy požadované hodnocení obsahovaly, bylo by možné analyzovat vzorek zpráv a vyvodit závěry, zda operační programy dosáhly svých cílů. S několika málo dobře zvolenými ukazateli výkonnosti vyžadovanými od každé organizace producentů by tyto závěrečné zprávy mohly poskytnout dlouhodobé řady ukazující pokrok, který byl učiněn při dosahování cílů jako zlepšování kvality, snižování nákladů, ekologické zemědělství a zlepšování postupů šetrných k životnímu prostředí.

Vzorek akcí operačních programů

| 53. | Za účelem ověření, zda akce operačních programů byly účelné, Účetní dvůr náhodně vybral celkem 104 akcí ze třiceti operačních programů organizací producentů, které skončily v roce 2003 nebo 2004 (rámeček 5). Organizace producentů byly požádány, aby prokázaly dopad vybraných akcí na související cíle operačních programů. Některé akce měly více než jeden cíl, takže celkem bylo zkoumáno 265 případů. |
| --- | --- |

53.

Za účelem ověření, zda akce operačních programů byly účelné, Účetní dvůr náhodně vybral celkem 104 akcí ze třiceti operačních programů organizací producentů, které skončily v roce 2003 nebo 2004 (rámeček 5). Organizace producentů byly požádány, aby prokázaly dopad vybraných akcí na související cíle operačních programů. Některé akce měly více než jeden cíl, takže celkem bylo zkoumáno 265 případů.

| 54. | Pouze ve 30 % případů mohly organizace producentů předložit dostatečné důkazy, že akce vedla k pokroku při dosahování souvisejících cílů (graf 7). V dalších 41 % případů, ačkoli nebyly k dispozici přímé důkazy, bylo možno učinit kladný závěr na základě logických argumentů (viz rámeček 15). Jak však ukazuje bod 58, byl v řadě případů dosažený pokrok jen minimální. |
| --- | --- |

54.

Pouze ve 30 % případů mohly organizace producentů předložit dostatečné důkazy, že akce vedla k pokroku při dosahování souvisejících cílů (graf 7). V dalších 41 % případů, ačkoli nebyly k dispozici přímé důkazy, bylo možno učinit kladný závěr na základě logických argumentů (viz rámeček 15). Jak však ukazuje bod 58, byl v řadě případů dosažený pokrok jen minimální.

Rámeček 15Příklad „pravděpodobného pokroku“: Organizace producentů v Portugalsku zakoupila chladírenský vůz, aby se během rozvozu nezhoršovala kvalita jejich ovoce. Neměla k dispozici žádné údaje, aby zlepšení kvality prokázala, ale zařízení nám ukázala a vysvětlila proces chlazení. Na základě toho jsme dospěli k závěru, že se kvalita pravděpodobně zlepšila.

Image

| 55. | Téměř ve čtvrtině případů nemohl Účetní dvůr vyvodit závěr, zda bylo či nebylo pokroku dosaženo. Ve většině případů proto, že související cíl byl tak obecný, že nebylo možné prokázat, že nebyl vůbec žádný dopad. Tak tomu bylo zejména u cílů týkajících se omezování stahování produktů, koncentrace nabídky a stabilizace cen producentů (viz graf 8). Například, důvodem existence organizace producentů je koncentrace nabídky a uvádění produktů jejích členů na trh. Proto veškeré její činnosti nějakým způsobem k tomuto cíli přispívají, i když nepřímo. |
| --- | --- |

55.

Téměř ve čtvrtině případů nemohl Účetní dvůr vyvodit závěr, zda bylo či nebylo pokroku dosaženo. Ve většině případů proto, že související cíl byl tak obecný, že nebylo možné prokázat, že nebyl vůbec žádný dopad. Tak tomu bylo zejména u cílů týkajících se omezování stahování produktů, koncentrace nabídky a stabilizace cen producentů (viz graf 8). Například, důvodem existence organizace producentů je koncentrace nabídky a uvádění produktů jejích členů na trh. Proto veškeré její činnosti nějakým způsobem k tomuto cíli přispívají, i když nepřímo.

Image

| 56. | V 6 % případů existoval jednoznačný důkaz, že nebylo dosaženo žádného pokroku (graf 7). V několika málo případech akce neuspěla: jedna organizace producentů zahájila akci v rámci operačního programu, která se týkala např. ekologického zemědělství, ale od projektu upustila. Ve zbývajících případech důvodem nedostatečného pokroku bylo, že cíle byly k opatřením nesprávně přiřazeny, ať už kvůli nepochopení (několik organizací producentů chápalo cíl „propagace produktů u spotřebitelů“ jako propagaci u svých odběratelů), nebo dodržování vnitrostátní klasifikace (viz bod 33). |
| --- | --- |

56.

V 6 % případů existoval jednoznačný důkaz, že nebylo dosaženo žádného pokroku (graf 7). V několika málo případech akce neuspěla: jedna organizace producentů zahájila akci v rámci operačního programu, která se týkala např. ekologického zemědělství, ale od projektu upustila. Ve zbývajících případech důvodem nedostatečného pokroku bylo, že cíle byly k opatřením nesprávně přiřazeny, ať už kvůli nepochopení (několik organizací producentů chápalo cíl „propagace produktů u spotřebitelů“ jako propagaci u svých odběratelů), nebo dodržování vnitrostátní klasifikace (viz bod 33).

Málo účelné akce

| 57. | Výše uvedené výsledky vzorku ukazují pouze, zda existují důkazy o dosažení pokroku, ale ne o tom, nakolik ho bylo dosaženo. Ačkoli mnoho akcí ve vzorku organizací producentů jednoznačně umožnilo přiblížit se k souvisejícím cílům v porovnání s jejím výchozím stavem, v jiných případech bylo pokroku dosaženo pouze okrajově. Nahrazení strojního zařízení obvykle vedlo k určitému pokroku, jelikož představovalo zlepšení oproti starému modelu. Avšak ve vztahu k celkovým nákladům nahrazení zařízení nebyl pokrok vždy významný. Obdobně pokračující zaměstnávání pracovníků kontrolujících kvalitu produktů umožnilo organizacím producentů udržet úroveň kvality, nevedlo však nutně k viditelnému zlepšení kvality ve srovnání s předchozími roky. |
| --- | --- |

57.

Výše uvedené výsledky vzorku ukazují pouze, zda existují důkazy o dosažení pokroku, ale ne o tom, nakolik ho bylo dosaženo. Ačkoli mnoho akcí ve vzorku organizací producentů jednoznačně umožnilo přiblížit se k souvisejícím cílům v porovnání s jejím výchozím stavem, v jiných případech bylo pokroku dosaženo pouze okrajově. Nahrazení strojního zařízení obvykle vedlo k určitému pokroku, jelikož představovalo zlepšení oproti starému modelu. Avšak ve vztahu k celkovým nákladům nahrazení zařízení nebyl pokrok vždy významný. Obdobně pokračující zaměstnávání pracovníků kontrolujících kvalitu produktů umožnilo organizacím producentů udržet úroveň kvality, nevedlo však nutně k viditelnému zlepšení kvality ve srovnání s předchozími roky.

| 58. | K odhadu počtu těchto „málo účelných“ opatření Účetní dvůr přezkoumal každou ze 104 akcí, které byly kontrolovány na místě, aby zvážil, zda představují významné zlepšení organizace producentů oproti výchozímu stavu u jednoho či několika cílů EU (rámeček 16). Na základě tohoto kritéria více než polovina (55 %) akcí v náhodně vybraném vzorku byla hodnocena jako „málo účelná“. |
| --- | --- |

58.

K odhadu počtu těchto „málo účelných“ opatření Účetní dvůr přezkoumal každou ze 104 akcí, které byly kontrolovány na místě, aby zvážil, zda představují významné zlepšení organizace producentů oproti výchozímu stavu u jednoho či několika cílů EU (rámeček 16). Na základě tohoto kritéria více než polovina (55 %) akcí v náhodně vybraném vzorku byla hodnocena jako „málo účelná“.

| 59. | Tato zjištění ukazují rozsah, v němž členské státy akce v operačních programech schválily na základě jejich povahy (Je akce způsobilá?), aniž by vzaly v úvahu rovněž jejich účelnost (Posunuje akce organizaci producentů blíže k dosažení cíle?). |
| --- | --- |

59.

Tato zjištění ukazují rozsah, v němž členské státy akce v operačních programech schválily na základě jejich povahy (Je akce způsobilá?), aniž by vzaly v úvahu rovněž jejich účelnost (Posunuje akce organizaci producentů blíže k dosažení cíle?).

Rámeček 16Příklady akcí, u nichž jsme často zjistili značný pokrok oproti výchozímu stavu:






  —

| — | zlepšení výrobních zařízení (systémy zavlažování, energeticky účinné skleníky), |
| --- | --- |

zlepšení výrobních zařízení (systémy zavlažování, energeticky účinné skleníky),

| — | zavedení režimů osvědčování kvality. |
| --- | --- |

—

zavedení režimů osvědčování kvality.

| — | nahrazení strojního zařízení, např. zařízení k přemisťování palet, vysokozdvižné vozíky, nákladní automobily a traktory, |
| --- | --- |

—

nahrazení strojního zařízení, např. zařízení k přemisťování palet, vysokozdvižné vozíky, nákladní automobily a traktory,

| — | paletové schránky, laťové bedny, kontejnery atd., |
| --- | --- |

—

paletové schránky, laťové bedny, kontejnery atd.,

| — | platy současných zaměstnanců (marketingová oddělení, kontroloři kvality). |
| --- | --- |

—

platy současných zaměstnanců (marketingová oddělení, kontroloři kvality).

Závěry o účelnosti operačních programů

| 60. | Členské státy formálně uplatňovaly většinu hledisek modelu programování, které nařízení konkrétně vyžadovalo. Ve svých rozhodnutích o schválení operačních programů však nepřihlížely k pravděpodobné účelnosti akcí. To zvýšilo riziko poskytování podpory EU málo účelným akcím. |
| --- | --- |

60.

Členské státy formálně uplatňovaly většinu hledisek modelu programování, které nařízení konkrétně vyžadovalo. Ve svých rozhodnutích o schválení operačních programů však nepřihlížely k pravděpodobné účelnosti akcí. To zvýšilo riziko poskytování podpory EU málo účelným akcím.

| 61. | Členské státy místo toho uplatňovaly „přístup zaměřený na dotace“ a využívaly při tom seznamy způsobilých výdajů, což jim umožnilo schvalovat programy s ohledem na povahu navrhovaných výdajů, aniž by přihlížely ke stavu a cílům organizací producentů. |
| --- | --- |

61.

Členské státy místo toho uplatňovaly „přístup zaměřený na dotace“ a využívaly při tom seznamy způsobilých výdajů, což jim umožnilo schvalovat programy s ohledem na povahu navrhovaných výdajů, aniž by přihlížely ke stavu a cílům organizací producentů.

| 62. | To však nevedlo k jednotnému uplatňování a jednoduchosti, které by takovýto přístup mohl zajistit. Seznamy způsobilých výdajů nestanovily dostatečně jasná kritéria pro nasměrování výdajů na činnosti, které EU chce podporovat, a výsledkem byla nejistota a vyšší náklady na kontrolu. Současná existence modelu programování od organizací producentů vyžadovala, aby se značnými náklady a malým přínosem vypracovávaly operační programy a hodnocení s cílem dosáhnout souladu s nařízeními. |
| --- | --- |

62.

To však nevedlo k jednotnému uplatňování a jednoduchosti, které by takovýto přístup mohl zajistit. Seznamy způsobilých výdajů nestanovily dostatečně jasná kritéria pro nasměrování výdajů na činnosti, které EU chce podporovat, a výsledkem byla nejistota a vyšší náklady na kontrolu. Současná existence modelu programování od organizací producentů vyžadovala, aby se značnými náklady a malým přínosem vypracovávaly operační programy a hodnocení s cílem dosáhnout souladu s nařízeními.

| 63. | Operační programy vedly celkově k pokroku při dosahování cílů nařízení Rady. Avšak jen méně než polovina financovaných akcí představovala významné zlepšení oproti výchozímu stavu organizace producentů u nejméně jednoho z jedenácti cílů, a proto je bylo možno považovat za účelné. Podpora byla rovněž poskytována na akce operačního programu s malou účelností, jež dosahují pouze malé změny. V těchto případech podpora mohla být účelnější, pokud by byla lépe zaměřena. |
| --- | --- |

63.

Operační programy vedly celkově k pokroku při dosahování cílů nařízení Rady. Avšak jen méně než polovina financovaných akcí představovala významné zlepšení oproti výchozímu stavu organizace producentů u nejméně jednoho z jedenácti cílů, a proto je bylo možno považovat za účelné. Podpora byla rovněž poskytována na akce operačního programu s malou účelností, jež dosahují pouze malé změny. V těchto případech podpora mohla být účelnější, pokud by byla lépe zaměřena.

ČÁST II: POKROK, KTERÝ UČINILY ORGANIZACE PRODUCENTŮ

| 64. | Na pokrok, který učinily organizace producentů, mělo kromě účelnosti operačních programů popsané v části I vliv mnoho činitelů. Patří k nim především činnosti organizací producentů a jejich členů, které nejsou financovány operačními programy. Mnoho organizací producentů významně investuje např. v rámci programů rozvoje venkova. Organizace producentů jsou dále podporovány jinými režimy podpor EU, zejména režimy týkajícími se stahování nadbytečné produkce a zpracování ovoce a rajčat. Na dosažení cílů organizacemi producentů má vliv rovněž strategie, kterou organizace producentů uplatňuje, konkurence, jíž čelí, změna požadavků a preferencí spotřebitelů, jiné politiky EU, např. týkající se kvality a životního prostředí, a z krátkodobého hlediska také povětrnostní podmínky. |
| --- | --- |

64.

Na pokrok, který učinily organizace producentů, mělo kromě účelnosti operačních programů popsané v části I vliv mnoho činitelů. Patří k nim především činnosti organizací producentů a jejich členů, které nejsou financovány operačními programy. Mnoho organizací producentů významně investuje např. v rámci programů rozvoje venkova. Organizace producentů jsou dále podporovány jinými režimy podpor EU, zejména režimy týkajícími se stahování nadbytečné produkce a zpracování ovoce a rajčat. Na dosažení cílů organizacemi producentů má vliv rovněž strategie, kterou organizace producentů uplatňuje, konkurence, jíž čelí, změna požadavků a preferencí spotřebitelů, jiné politiky EU, např. týkající se kvality a životního prostředí, a z krátkodobého hlediska také povětrnostní podmínky.

Učinily organizace producentů pokrok při dosahování cílů stanovených pro režim podpory?

| 65. | Část I ukázala, že operační programy vedly celkově k pokroku při dosahování cílů stanovených v nařízení Rady. Tato část zprávy zkoumá, zda se uvedený pokrok odrazil v celkové výkonnosti organizací producentů. Zpráva nejdříve posuzuje vzorek organizací producentů, které byly během auditu navštíveny (rámeček 17), poté zkoumá souhrnné údaje Komise na úrovni EU. |
| --- | --- |

65.

Část I ukázala, že operační programy vedly celkově k pokroku při dosahování cílů stanovených v nařízení Rady. Tato část zprávy zkoumá, zda se uvedený pokrok odrazil v celkové výkonnosti organizací producentů. Zpráva nejdříve posuzuje vzorek organizací producentů, které byly během auditu navštíveny (rámeček 17), poté zkoumá souhrnné údaje Komise na úrovni EU.

Rámeček 17Charakteristika vzorku: Organizace producentů v náhodně vybraném vzorku představovaly 2 % celkového počtu a 5 % obratu organizací producentů v EU v roce 2004.

Vzorek organizací producentů

| 66. | Třicet navštívených organizací producentů bylo požádáno, aby prokázaly pokrok, který učinily u každého z jedenácti cílů, bez ohledu na to, zda do svých operačních programů zahrnuly akce související s těmito cíli. Dohromady tedy bylo zkoumáno 330 případů. V 54 % případů organizace producentů mohla prokázat, že pokroku bylo dosaženo. V dalších 12 % případů byl učiněn závěr, že organizace producentů pokroku pravděpodobně dosáhla. Nedostatek informací, zejména o výrobních nákladech a stabilizaci cen, vysvětloval většinu ze 16 % případů, kdy závěr nebylo možno učinit (viz graf 9). |
| --- | --- |

66.

Třicet navštívených organizací producentů bylo požádáno, aby prokázaly pokrok, který učinily u každého z jedenácti cílů, bez ohledu na to, zda do svých operačních programů zahrnuly akce související s těmito cíli. Dohromady tedy bylo zkoumáno 330 případů. V 54 % případů organizace producentů mohla prokázat, že pokroku bylo dosaženo. V dalších 12 % případů byl učiněn závěr, že organizace producentů pokroku pravděpodobně dosáhla. Nedostatek informací, zejména o výrobních nákladech a stabilizaci cen, vysvětloval většinu ze 16 % případů, kdy závěr nebylo možno učinit (viz graf 9).

Image

| 67. | Mnoho organizací producentů nesledovalo cíle „ekologické zemědělství“ a „propagace produktů u spotřebitelů“, na něž připadá většina z 18 % případů, kdy nebyl zaznamenán „žádný pokrok“. Relativně malého pokroku bylo dosaženo rovněž u cílů týkajících se „snižování výrobních nákladů“ a „stabilizace cen“. Organizace producentů vysvětlily, že se zaměřily spíše na zvyšování cen než na jejich stabilizaci, ačkoli mnoho z nich se považovalo za cenové příjemce a mohlo jen málo ovlivnit ceny, kterých dosáhly. Mnohem důležitější než prosté snižování nákladů byla maximalizace zisku, což často zahrnovalo vyšší náklady k zajištění lepší kvality a přidané hodnoty. Organizace producentů rovněž konstatovaly, že zlepšení postupů šetrných k životnímu prostředí obvykle zvyšuje náklady, aniž by nutně vedlo k vyšším cenám produktů. |
| --- | --- |

67.

Mnoho organizací producentů nesledovalo cíle „ekologické zemědělství“ a „propagace produktů u spotřebitelů“, na něž připadá většina z 18 % případů, kdy nebyl zaznamenán „žádný pokrok“. Relativně malého pokroku bylo dosaženo rovněž u cílů týkajících se „snižování výrobních nákladů“ a „stabilizace cen“. Organizace producentů vysvětlily, že se zaměřily spíše na zvyšování cen než na jejich stabilizaci, ačkoli mnoho z nich se považovalo za cenové příjemce a mohlo jen málo ovlivnit ceny, kterých dosáhly. Mnohem důležitější než prosté snižování nákladů byla maximalizace zisku, což často zahrnovalo vyšší náklady k zajištění lepší kvality a přidané hodnoty. Organizace producentů rovněž konstatovaly, že zlepšení postupů šetrných k životnímu prostředí obvykle zvyšuje náklady, aniž by nutně vedlo k vyšším cenám produktů.

| 68. | Ačkoli výsledky kontroly vzorku ukazují, že většina organizací producentů učinila u jedenácti cílů přinejmenším nějaký pokrok, vzhledem k vlivu jiných činitelů popsaných v bodě 64 to samo o sobě nepostačuje k potvrzení, že režim podpory na operační programy byl účelný. |
| --- | --- |

68.

Ačkoli výsledky kontroly vzorku ukazují, že většina organizací producentů učinila u jedenácti cílů přinejmenším nějaký pokrok, vzhledem k vlivu jiných činitelů popsaných v bodě 64 to samo o sobě nepostačuje k potvrzení, že režim podpory na operační programy byl účelný.

Údaje Komise o organizacích producentů

| 69. | Jak bylo uvedeno v části I, Komise se nechopila příležitosti využít hodnocení provedená organizacemi producentů v jejich závěrečných zprávách, aby monitorovala dosažení cílů operačních programů. Komise dále dosud neplnila svou povinnost vyplývající z finančního nařízení EU, pokud jde o vyhodnocení politiky. Plánuje se, že hodnotící studie bude zahájena v roce 2008, a výsledky se očekávají v roce 2009. |
| --- | --- |

69.

Jak bylo uvedeno v části I, Komise se nechopila příležitosti využít hodnocení provedená organizacemi producentů v jejich závěrečných zprávách, aby monitorovala dosažení cílů operačních programů. Komise dále dosud neplnila svou povinnost vyplývající z finančního nařízení EU, pokud jde o vyhodnocení politiky. Plánuje se, že hodnotící studie bude zahájena v roce 2008, a výsledky se očekávají v roce 2009.

| 70. | Komise má nicméně o organizacích producentů k dispozici určité údaje. Získává údaje o množstvích nadbytečné produkce, která byla stažena z trhu, u níž je žádáno o podporu. Od roku 2000 vyžadovala rovněž informace o operačních programech a od členských států požadovala, aby ve výroční statistické zprávě poskytovaly více informací o organizacích producentů. |
| --- | --- |

70.

Komise má nicméně o organizacích producentů k dispozici určité údaje. Získává údaje o množstvích nadbytečné produkce, která byla stažena z trhu, u níž je žádáno o podporu. Od roku 2000 vyžadovala rovněž informace o operačních programech a od členských států požadovala, aby ve výroční statistické zprávě poskytovaly více informací o organizacích producentů.

| 71. | Údaje o operačních programech jsou omezeny na rozpis vyplacené podpory podle kategorií výdajů. To udává, na co byla podpora na operační program vydána, ne však to, čeho s touto podporou bylo dosaženo. |
| --- | --- |

71.

Údaje o operačních programech jsou omezeny na rozpis vyplacené podpory podle kategorií výdajů. To udává, na co byla podpora na operační program vydána, ne však to, čeho s touto podporou bylo dosaženo.

| 72. | Komise potřebuje obsáhlejší soubor údajů o organizacích producentů, zejména o jejich členech, produkci a prodejích. Kontroly Účetního dvora týkající se spolehlivosti těchto údajů byly obtížné, poněvadž Komise nemá vhodný řídící informační systém pro zaznamenávání těchto informací. V roce 2004 a 2005 Komise zaslala členským státům četné dotazy týkající se nesrovnalostí v údajích, avšak nepřijala žádná nápravná opatření. Chybí důležité údaje, zejména pro tři členské státy, které jsou největšími producenty ovoce a zeleniny – Itálii, Španělsko a Francii. Analýze těchto údajů brání jejich neúplnost a velký počet nesrovnalostí, takže nejsou dostatečně spolehlivé, aby naznačovaly cokoli jiného kromě obecných trendů. |
| --- | --- |

72.

Komise potřebuje obsáhlejší soubor údajů o organizacích producentů, zejména o jejich členech, produkci a prodejích. Kontroly Účetního dvora týkající se spolehlivosti těchto údajů byly obtížné, poněvadž Komise nemá vhodný řídící informační systém pro zaznamenávání těchto informací. V roce 2004 a 2005 Komise zaslala členským státům četné dotazy týkající se nesrovnalostí v údajích, avšak nepřijala žádná nápravná opatření. Chybí důležité údaje, zejména pro tři členské státy, které jsou největšími producenty ovoce a zeleniny – Itálii, Španělsko a Francii. Analýze těchto údajů brání jejich neúplnost a velký počet nesrovnalostí, takže nejsou dostatečně spolehlivé, aby naznačovaly cokoli jiného kromě obecných trendů.

| 73. | Hlavní ukazatel, který může být z těchto údajů vyvozen, je podíl produkce organizací producentů na celkovém objemu EU. To ukazuje, nakolik je produkce koncentrována v organizacích producentů, což je souhrnný cíl politiky v odvětví ovoce a zeleniny. Udává rovněž širší úspěch politiky tím, že ukazuje, jaký podíl pěstitelů ovoce a zeleniny se rozhodl zúčastnit se režimu podpory EU. V dokumentech k rozpočtu na rok 2005 Komise u tohoto ukazatele stanovila cíl ve výši 60 %, jehož má být dosaženo do roku 2013, a to při každoročním zvyšování. |
| --- | --- |

73.

Hlavní ukazatel, který může být z těchto údajů vyvozen, je podíl produkce organizací producentů na celkovém objemu EU. To ukazuje, nakolik je produkce koncentrována v organizacích producentů, což je souhrnný cíl politiky v odvětví ovoce a zeleniny. Udává rovněž širší úspěch politiky tím, že ukazuje, jaký podíl pěstitelů ovoce a zeleniny se rozhodl zúčastnit se režimu podpory EU. V dokumentech k rozpočtu na rok 2005 Komise u tohoto ukazatele stanovila cíl ve výši 60 %, jehož má být dosaženo do roku 2013, a to při každoročním zvyšování.

| 74. | Proto ačkoli Komise má údaje o stahování produktů a koncentraci nabídky, nemá žádné ukazatele, které by zachytily pokrok organizací producentů při dosahování ostatních cílů politiky, např. při snižování nákladů, stabilizaci cen, zlepšování kvality a ochraně životního prostředí. |
| --- | --- |

74.

Proto ačkoli Komise má údaje o stahování produktů a koncentraci nabídky, nemá žádné ukazatele, které by zachytily pokrok organizací producentů při dosahování ostatních cílů politiky, např. při snižování nákladů, stabilizaci cen, zlepšování kvality a ochraně životního prostředí.

Analýza údajů o stahování nadbytečné produkce

| 75. | Reforma politiky v odvětví ovoce a zeleniny v roce 1996 omezila množství nadbytečné produkce, která mohla být zlikvidována v rámci režimu podpor na stahování produkce, a snížila náhrady vyplácené pěstitelům za tuto staženou produkci. Z údajů Komise vyplývá, že to vedlo k značnému snížení množství stažené produkce v rámci režimu podpor EU (viz graf 10). To je v souladu s výsledkem kontroly vzorku, kterou provedl Účetní dvůr a ze které vyplývá, že 90 % organizací producentů omezilo stahování produktů nebo je zachovalo na nulové úrovni. |
| --- | --- |

75.

Reforma politiky v odvětví ovoce a zeleniny v roce 1996 omezila množství nadbytečné produkce, která mohla být zlikvidována v rámci režimu podpor na stahování produkce, a snížila náhrady vyplácené pěstitelům za tuto staženou produkci. Z údajů Komise vyplývá, že to vedlo k značnému snížení množství stažené produkce v rámci režimu podpor EU (viz graf 10). To je v souladu s výsledkem kontroly vzorku, kterou provedl Účetní dvůr a ze které vyplývá, že 90 % organizací producentů omezilo stahování produktů nebo je zachovalo na nulové úrovni.

Image

| 76. | Jedním z cílů stanovených pro režim podpory na operační programy byla podpora opatření přijatých organizacemi producentů k omezení stahování produktů. Toto omezení stahování produktů však nutně neprokazuje, že podpora na operační program vedla organizace producentů k tomu, aby plánovaly svou produkci a přizpůsobovaly ji poptávce. Organizace producentů vysvětlily, že menší míry podpory na stahování produktů zaváděné od roku 1996 spolu s většími kontrolami vedly k tomu, že se již nevyplácí žádat o podporu na nadbytečnou produkci. |
| --- | --- |

76.

Jedním z cílů stanovených pro režim podpory na operační programy byla podpora opatření přijatých organizacemi producentů k omezení stahování produktů. Toto omezení stahování produktů však nutně neprokazuje, že podpora na operační program vedla organizace producentů k tomu, aby plánovaly svou produkci a přizpůsobovaly ji poptávce. Organizace producentů vysvětlily, že menší míry podpory na stahování produktů zaváděné od roku 1996 spolu s většími kontrolami vedly k tomu, že se již nevyplácí žádat o podporu na nadbytečnou produkci.

Analýza údajů o koncentraci nabídky

| 77. | Politika zavedená v roce 1996 měla vést k tomu, že podpora pomůže organizacím producentů přizpůsobovat se a mít úspěch a ostatní pěstitele může podněcovat, aby se stali členy těchto organizací. Oba tyto činitele by měly zvýšit obrat organizací producentů, tedy „koncentrovat nabídku“ do jejich rukou. |
| --- | --- |

77.

Politika zavedená v roce 1996 měla vést k tomu, že podpora pomůže organizacím producentů přizpůsobovat se a mít úspěch a ostatní pěstitele může podněcovat, aby se stali členy těchto organizací. Oba tyto činitele by měly zvýšit obrat organizací producentů, tedy „koncentrovat nabídku“ do jejich rukou.

| 78. | Údaje Komise však ukazují, že se ukazatel koncentrace nabídky snížil, tj. podíl organizací producentů na celkové produkci poklesl ze 40 % v roce 1999 na 31 % v roce 2003 (graf 11). (Údaj za rok 2004 je předběžný, jelikož dva největší členské státy, Francie a Itálie, neoznámily úplné údaje). Zatímco se hodnota produkce celého odvětví ovoce a zeleniny uvedené na trh v období od roku 1999 do roku 2003 zvýšila o 45 %, hodnota produkce organizací producentů se zvýšila pouze o 12 %. |
| --- | --- |

78.

Údaje Komise však ukazují, že se ukazatel koncentrace nabídky snížil, tj. podíl organizací producentů na celkové produkci poklesl ze 40 % v roce 1999 na 31 % v roce 2003 (graf 11). (Údaj za rok 2004 je předběžný, jelikož dva největší členské státy, Francie a Itálie, neoznámily úplné údaje). Zatímco se hodnota produkce celého odvětví ovoce a zeleniny uvedené na trh v období od roku 1999 do roku 2003 zvýšila o 45 %, hodnota produkce organizací producentů se zvýšila pouze o 12 %.

Image

| 79. | Jak se popisuje v bodě 72, tyto údaje nejsou příliš spolehlivé a pouze ukazují obecné trendy. Například procentní podíl za rok 2003, který uvedla Komise, byl nesprávný kvůli chybě související s chybějícími údaji pro Řecko. Ačkoli Účetní dvůr mohl tuto chybu snadno zjistit a opravit, Komise nemohla Účetnímu dvoru ukázat, že ostatní údaje jsou dostatečně spolehlivé. |
| --- | --- |

79.

Jak se popisuje v bodě 72, tyto údaje nejsou příliš spolehlivé a pouze ukazují obecné trendy. Například procentní podíl za rok 2003, který uvedla Komise, byl nesprávný kvůli chybě související s chybějícími údaji pro Řecko. Ačkoli Účetní dvůr mohl tuto chybu snadno zjistit a opravit, Komise nemohla Účetnímu dvoru ukázat, že ostatní údaje jsou dostatečně spolehlivé.

| 80. | Údaje rovněž ukazují pokračující zeměpisné nerovnosti v účasti na režimu podpory (graf 12). Portugalsko a Řecko, členské státy, v nichž odvětví ovoce a zeleniny představuje největší podíl zemědělské produkce, měly nejnižší míry účasti a nevykazovaly žádný významný nárůst. Kvůli této nízké účasti v organizacích producentů dostává podporu na operační programy pouze 6 % portugalského odvětví ovoce a zeleniny a v Řecku pak 13 % v porovnání s 80 % v Nizozemsku. Režim podpory, který byl koncipován tak, aby odměňoval dosažený úspěch vyplacením podpory odpovídající procentu obratu organizací producentů, měl být pobídkou pro menší producenty s nízkou hodnotou produkce, kteří se nejvíce potřebují přizpůsobit zpřísňujícím se standardům kvality a ekologickým standardům na trhu a koncentraci poptávky, aby se stali členy organizací producentů. Údaje ukazují, že v některých členských státech k tomu nedošlo. Režim namísto toho vedl k nasměrování podpory na velké organizace producentů s produkcí velké hodnoty. |
| --- | --- |

80.

Údaje rovněž ukazují pokračující zeměpisné nerovnosti v účasti na režimu podpory (graf 12). Portugalsko a Řecko, členské státy, v nichž odvětví ovoce a zeleniny představuje největší podíl zemědělské produkce, měly nejnižší míry účasti a nevykazovaly žádný významný nárůst. Kvůli této nízké účasti v organizacích producentů dostává podporu na operační programy pouze 6 % portugalského odvětví ovoce a zeleniny a v Řecku pak 13 % v porovnání s 80 % v Nizozemsku. Režim podpory, který byl koncipován tak, aby odměňoval dosažený úspěch vyplacením podpory odpovídající procentu obratu organizací producentů, měl být pobídkou pro menší producenty s nízkou hodnotou produkce, kteří se nejvíce potřebují přizpůsobit zpřísňujícím se standardům kvality a ekologickým standardům na trhu a koncentraci poptávky, aby se stali členy organizací producentů. Údaje ukazují, že v některých členských státech k tomu nedošlo. Režim namísto toho vedl k nasměrování podpory na velké organizace producentů s produkcí velké hodnoty.

Image

| 81. | Komise postrádá informace o rozdílech ve výkonnosti organizací producentů a jiných pěstitelů, a tak nemůže vysvětlit, proč se ukazuje, že tato neorganizovaná část sektoru roste rychlejším tempem než organizace producentů. |
| --- | --- |

81.

Komise postrádá informace o rozdílech ve výkonnosti organizací producentů a jiných pěstitelů, a tak nemůže vysvětlit, proč se ukazuje, že tato neorganizovaná část sektoru roste rychlejším tempem než organizace producentů.

| 82. | K vysvětlení nedostatečného pokroku při koncentraci nabídky je rovněž nutné zjistit, proč pěstitelé nevstupují do organizací producentů. Komise se producentů systematicky neptala na skutečné důvody, které je k tomu vedou. |
| --- | --- |

82.

K vysvětlení nedostatečného pokroku při koncentraci nabídky je rovněž nutné zjistit, proč pěstitelé nevstupují do organizací producentů. Komise se producentů systematicky neptala na skutečné důvody, které je k tomu vedou.

| 83. | V reakci na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2000 Komise uvedla: „pokud většina producentů... raději nevstoupí do efektivní organizace producentů, musí rovněž nést důsledky svého rozhodnutí. Srovnání příjmů těch, kteří jsou členy organizací producentů, a těch, kteří členy nejsou, ukáže, která volba byla lepší“. Komise však příjmy členů organizací producentů nemonitorovala, a tak nemohla takové porovnání provést. |
| --- | --- |

83.

V reakci na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2000 Komise uvedla: „pokud většina producentů... raději nevstoupí do efektivní organizace producentů, musí rovněž nést důsledky svého rozhodnutí. Srovnání příjmů těch, kteří jsou členy organizací producentů, a těch, kteří členy nejsou, ukáže, která volba byla lepší“. Komise však příjmy členů organizací producentů nemonitorovala, a tak nemohla takové porovnání provést.

Rozvoj venkova

| 84. | Jedním zvláštním rizikem, které zjistila Komise v rané fázi, je, že dostupnost finančních prostředků na rozvoj venkova může ohrozit pobídku k členství v organizacích producentů či k jejich zakládání tím, že nabízí podporu podobnou operačním programům, aniž by od pěstitelů vyžadovala, aby byli členy organizací producentů (viz rámeček 18). Ačkoliv nařízení o rozvoji venkova se touto otázkou zabývalo (stanovilo, že pěstitelé ovoce a zeleniny nejsou způsobilí k podpoře rozvoje venkova, neboť mají k dispozici podobnou podporu v rámci operačních programů), byly povoleny výjimky. |
| --- | --- |

84.

Jedním zvláštním rizikem, které zjistila Komise v rané fázi, je, že dostupnost finančních prostředků na rozvoj venkova může ohrozit pobídku k členství v organizacích producentů či k jejich zakládání tím, že nabízí podporu podobnou operačním programům, aniž by od pěstitelů vyžadovala, aby byli členy organizací producentů (viz rámeček 18). Ačkoliv nařízení o rozvoji venkova se touto otázkou zabývalo (stanovilo, že pěstitelé ovoce a zeleniny nejsou způsobilí k podpoře rozvoje venkova, neboť mají k dispozici podobnou podporu v rámci operačních programů), byly povoleny výjimky.

Rámeček 18







  Hlavní charakteristiky těchto dvou režimů podpor

| Hlavní charakteristiky těchto dvou režimů podpor | Rozvoj venkova | Operační programy |
| --- | --- | --- |
| Podpora dostupná pouze pro organizace producentů? | Ne | Ano |
| Víceletý program? | Ano | Ano |
| Cíle zahrnují plánování a přizpůsobování produkce poptávce, snižování nákladů, zlepšování kvality a ochranu životního prostředí? | Ano | Ano |
| Opatření navrhuje, provádí a spolufinancuje příjemce? | Ano | Ano |
| Opatření schvaluje a kontroluje členský stát? | Ano | Ano |
| Vyhodnocení na konci programu? | Ano | Ano |

Rozvoj venkova

Operační programy

Podpora dostupná pouze pro organizace producentů?

Ne

Ano

Víceletý program?

Ano

Ano

Cíle zahrnují plánování a přizpůsobování produkce poptávce, snižování nákladů, zlepšování kvality a ochranu životního prostředí?

Ano

Ano

Opatření navrhuje, provádí a spolufinancuje příjemce?

Ano

Ano

Opatření schvaluje a kontroluje členský stát?

Ano

Ano

Vyhodnocení na konci programu?

Ano

Ano

| 85. | V důsledku těchto výjimek jsou prostředky na rozvoj venkova dostupné pro stejnou škálu činností, od projektů zavlažování po balicí zařízení, a to jak pro organizace producentů, tak pro ostatní pěstitele. Značný podíl projektů rozvoje venkova v rámci opatření „investice do zemědělských podniků“ a „zlepšování zpracování a uvádění zemědělských výrobků na trh“ se týká ovoce a zeleniny. |
| --- | --- |

85.

V důsledku těchto výjimek jsou prostředky na rozvoj venkova dostupné pro stejnou škálu činností, od projektů zavlažování po balicí zařízení, a to jak pro organizace producentů, tak pro ostatní pěstitele. Značný podíl projektů rozvoje venkova v rámci opatření „investice do zemědělských podniků“ a „zlepšování zpracování a uvádění zemědělských výrobků na trh“ se týká ovoce a zeleniny.

| 86. | Navzdory vysokému potenciálnímu riziku, že programy rozvoje venkova ohrožují organizace producentů, které jsou základem politiky EU pro producenty ovoce a zeleniny, Komise neprověřila fungování postupů členských států k zajištění konzistence, ani neshromažďovala informace či neprovedla posouzení rozsahu, v němž k tomuto možná docházelo. |
| --- | --- |

86.

Navzdory vysokému potenciálnímu riziku, že programy rozvoje venkova ohrožují organizace producentů, které jsou základem politiky EU pro producenty ovoce a zeleniny, Komise neprověřila fungování postupů členských států k zajištění konzistence, ani neshromažďovala informace či neprovedla posouzení rozsahu, v němž k tomuto možná docházelo.

ZÁVĚRY

Účelnost operačních programů

Byl režim podpory prováděn způsobem, který pravděpodobně zajistí účelnost operačních programů?

| 87. | Členské státy se zaměřily na způsobilost akcí operačních programů podle povahy výdajů, aniž by rovněž zvážily, zda představují pro organizaci producentů krok vpřed směrem k dosažení cílů operačních programů. Proto postupy členských států nezajišťují účelnost všech akcí operačních programů. Při schvalování operačních programů členské státy neuplatňovaly zásadu řádného finančního řízení. Kontroly Komise se zaměřují na soulad s kritérii způsobilosti výdajů a nikoliv na to, zda postupy členských států pro schvalování a monitorování operačních programů pravděpodobně zajistí účelnost těchto programů. |
| --- | --- |

87.

Členské státy se zaměřily na způsobilost akcí operačních programů podle povahy výdajů, aniž by rovněž zvážily, zda představují pro organizaci producentů krok vpřed směrem k dosažení cílů operačních programů. Proto postupy členských států nezajišťují účelnost všech akcí operačních programů. Při schvalování operačních programů členské státy neuplatňovaly zásadu řádného finančního řízení. Kontroly Komise se zaměřují na soulad s kritérii způsobilosti výdajů a nikoliv na to, zda postupy členských států pro schvalování a monitorování operačních programů pravděpodobně zajistí účelnost těchto programů.

| 88. | Provedení režimu podpory bylo pro správní orgány členských států a pro organizace producentů nákladné. Programové prvky vyžadované nařízeními byly formálně dodržovány, což způsobilo značné náklady, ale nemělo skutečný přínos. Kritéria způsobilosti výdajů nebyla jasná, což vedlo k nejistotě a větší nutnosti kontrol k zajištění shody. |
| --- | --- |

88.

Provedení režimu podpory bylo pro správní orgány členských států a pro organizace producentů nákladné. Programové prvky vyžadované nařízeními byly formálně dodržovány, což způsobilo značné náklady, ale nemělo skutečný přínos. Kritéria způsobilosti výdajů nebyla jasná, což vedlo k nejistotě a větší nutnosti kontrol k zajištění shody.

Byla opatření financovaná v rámci operačních programů účelná?

| 89. | Téměř polovina akcí financovaných v operačních programech vedla k významnému zlepšení výchozího stavu organizací producentů u nejméně jednoho z jedenácti cílů, a proto je lze považovat za účelná. |
| --- | --- |

89.

Téměř polovina akcí financovaných v operačních programech vedla k významnému zlepšení výchozího stavu organizací producentů u nejméně jednoho z jedenácti cílů, a proto je lze považovat za účelná.

| 90. | Členské státy poskytly rovněž podporu na akce operačních programů s malou účelností, které dosáhnou pouze malé změny. V těchto případech mohla být podpora účelnější, pokud by byla lépe zaměřena. |
| --- | --- |

90.

Členské státy poskytly rovněž podporu na akce operačních programů s malou účelností, které dosáhnou pouze malé změny. V těchto případech mohla být podpora účelnější, pokud by byla lépe zaměřena.

Pokrok, který učinily organizace producentů

Pokročily organizace producentů při dosahování cílů stanovených pro režim podpory?

| 91. | Organizace producentů se přizpůsobily měnící se poptávce a učinily pokrok při dosahování cílů stanovených v nařízení Rady. K tomu přispěly operační programy, nebyly však jediným činitelem. Pro organizace producentů a ostatní pěstitele ovoce a zeleniny jsou dostupné rovněž finanční prostředky na rozvoj venkova na podporu obdobných činností a s podobnými cíli jako operační programy. Tržní síly vyvíjejí tlak na všechny producenty, aby splňovali vyšší ekologické standardy, zlepšovali kvalitu produktů a snižovali náklady. Proto by některé z těchto účinků bylo možno zaznamenat i bez podpory na operační programy. |
| --- | --- |

91.

Organizace producentů se přizpůsobily měnící se poptávce a učinily pokrok při dosahování cílů stanovených v nařízení Rady. K tomu přispěly operační programy, nebyly však jediným činitelem. Pro organizace producentů a ostatní pěstitele ovoce a zeleniny jsou dostupné rovněž finanční prostředky na rozvoj venkova na podporu obdobných činností a s podobnými cíli jako operační programy. Tržní síly vyvíjejí tlak na všechny producenty, aby splňovali vyšší ekologické standardy, zlepšovali kvalitu produktů a snižovali náklady. Proto by některé z těchto účinků bylo možno zaznamenat i bez podpory na operační programy.

| 92. | Navzdory tomu, že podpora EU je dostupná pro členy organizací producentů, většina pěstitelů v členských státech, které jsou hlavními producenty ovoce a zeleniny, se rozhodla jejich členy nebýt. Politice se ve většině členských států dosud nepodařilo nabídku koncentrovat. Když Účetní dvůr předkládal zprávu o odvětví ovoce a zeleniny v roce 2000, organizace producentů uváděly na trh přibližně 40 % produkce ovoce a zeleniny v EU. Nejnovější údaje Komise ukazují, že došlo k poklesu na zhruba jednu třetinu. Nezmění-li se současné trendy, nebude splněn cíl Komise, aby do roku 2013 organizace producentů uváděly na trh 60 % celkové hodnoty produkce. |
| --- | --- |

92.

Navzdory tomu, že podpora EU je dostupná pro členy organizací producentů, většina pěstitelů v členských státech, které jsou hlavními producenty ovoce a zeleniny, se rozhodla jejich členy nebýt. Politice se ve většině členských států dosud nepodařilo nabídku koncentrovat. Když Účetní dvůr předkládal zprávu o odvětví ovoce a zeleniny v roce 2000, organizace producentů uváděly na trh přibližně 40 % produkce ovoce a zeleniny v EU. Nejnovější údaje Komise ukazují, že došlo k poklesu na zhruba jednu třetinu. Nezmění-li se současné trendy, nebude splněn cíl Komise, aby do roku 2013 organizace producentů uváděly na trh 60 % celkové hodnoty produkce.

| 93. | Komise neposoudila příčiny neúčasti v organizacích producentů, včetně toho, zda postupy členských států byly dostačující k tomu, aby zajistily, že prostředky na rozvoj venkova neoslabí pobídku pro pěstitele stát se členy organizací producentů. |
| --- | --- |

93.

Komise neposoudila příčiny neúčasti v organizacích producentů, včetně toho, zda postupy členských států byly dostačující k tomu, aby zajistily, že prostředky na rozvoj venkova neoslabí pobídku pro pěstitele stát se členy organizací producentů.

DOPORUČENÍ

| 94. | Z výše uvedených závěrů vyplývá, že ve většině členských států nebylo dosaženo souhrnného cíle politiky koncentrovat nabídku v organizacích producentů a Komisi chybějí informace o příčinách, které by byly potřebné pro přezkoumání politiky. Do přezkoumání, které by mělo vzít v úvahu výsledky hodnocení organizací producentů, které mají být k dispozici v roce 2009, by Komise měla předložit návrhy s cílem zjednodušit režim podpor na operační programy a dosáhnout jeho větší účelnosti. |
| --- | --- |

94.

Z výše uvedených závěrů vyplývá, že ve většině členských států nebylo dosaženo souhrnného cíle politiky koncentrovat nabídku v organizacích producentů a Komisi chybějí informace o příčinách, které by byly potřebné pro přezkoumání politiky. Do přezkoumání, které by mělo vzít v úvahu výsledky hodnocení organizací producentů, které mají být k dispozici v roce 2009, by Komise měla předložit návrhy s cílem zjednodušit režim podpor na operační programy a dosáhnout jeho větší účelnosti.

Zjednodušit podporu na operační programy a dosáhnout její větší účelnosti

| 95. | Komise by měla uvážit přínosy těchto alternativních přístupů pro zlepšení režimu podpory na operační programy:






  i) | zjednodušit a snížit náklady na režim objasněním kritérií způsobilosti výdajů a odstraněním požadavků na plánování, |
| --- | --- | --- |

95.

Komise by měla uvážit přínosy těchto alternativních přístupů pro zlepšení režimu podpory na operační programy:

i)

zjednodušit a snížit náklady na režim objasněním kritérií způsobilosti výdajů a odstraněním požadavků na plánování,

| ii) | zjednodušit podporu a zlepšit její účelnost přezkoumáním cílů stanovených pro operační programy a seznamů způsobilých výdajů s cílem podpořit členské státy, aby operační programy schvalovaly na základě kritérií účelnosti, |
| --- | --- |

ii)

zjednodušit podporu a zlepšit její účelnost přezkoumáním cílů stanovených pro operační programy a seznamů způsobilých výdajů s cílem podpořit členské státy, aby operační programy schvalovaly na základě kritérií účelnosti,

| iii) | zlepšit soudržnost, zjednodušit správu a snížit náklady sladěním postupů a pravidel způsobilosti výdajů režimu s postupy a pravidly pro investiční opatření v rámci rozvoje venkova. |
| --- | --- |

iii)

zlepšit soudržnost, zjednodušit správu a snížit náklady sladěním postupů a pravidel způsobilosti výdajů režimu s postupy a pravidly pro investiční opatření v rámci rozvoje venkova.

| 96. | Komise by měla zlepšit shromažďování údajů o operačních programech a organizacích producentů, přičemž by se měla zaměřit na několik málo hlavních ukazatelů, které jí umožní monitorovat účelnost režimu podpory a poskytnou užitečné informace pro pravidelné hodnocení. |
| --- | --- |

96.

Komise by měla zlepšit shromažďování údajů o operačních programech a organizacích producentů, přičemž by se měla zaměřit na několik málo hlavních ukazatelů, které jí umožní monitorovat účelnost režimu podpory a poskytnou užitečné informace pro pravidelné hodnocení.

Lépe zaměřit politiku na dosažení souhrnných cílů koncentrace a přizpůsobení

| 97. | Komise by měla využít hodnocení plánované na rok 2009 k lepšímu pochopení příčin nedostatečného pokroku při koncentraci nabídky v organizacích producentů. Měla by posoudit, zda organizace producentů zlepšily situaci svých členů ve vztahu k ostatním pěstitelům a jak tato politika funguje společně s politikou rozvoje venkova. |
| --- | --- |

97.

Komise by měla využít hodnocení plánované na rok 2009 k lepšímu pochopení příčin nedostatečného pokroku při koncentraci nabídky v organizacích producentů. Měla by posoudit, zda organizace producentů zlepšily situaci svých členů ve vztahu k ostatním pěstitelům a jak tato politika funguje společně s politikou rozvoje venkova.

| 98. | Pokud tyto studie potvrdí, že organizace producentů jsou účelným mechanismem k posílení postavení pěstitelů, je nutno politiku lépe zaměřit na dosažení tohoto cíle. Komise by měla navrhnout změny, které podnítí členství v organizacích producentů, zejména v členských státech, které jsou hlavními producenty ovoce a zeleniny. Komise by měla rovněž uvážit, zda by cíle politiky spočívající v přizpůsobení produkce měnící se poptávce na trhu bylo možno dosáhnout lépe, pokud by podpora byla zaměřena na ty, kteří nejvíce potřebují přizpůsobit produkci, a to tím, že se vedle obratu zavedou nová kritéria pro přidělování prostředků organizacím producentů. |
| --- | --- |

98.

Pokud tyto studie potvrdí, že organizace producentů jsou účelným mechanismem k posílení postavení pěstitelů, je nutno politiku lépe zaměřit na dosažení tohoto cíle. Komise by měla navrhnout změny, které podnítí členství v organizacích producentů, zejména v členských státech, které jsou hlavními producenty ovoce a zeleniny. Komise by měla rovněž uvážit, zda by cíle politiky spočívající v přizpůsobení produkce měnící se poptávce na trhu bylo možno dosáhnout lépe, pokud by podpora byla zaměřena na ty, kteří nejvíce potřebují přizpůsobit produkci, a to tím, že se vedle obratu zavedou nová kritéria pro přidělování prostředků organizacím producentů.

Přezkoumat politiku podporující organizace producentů

| 99. | Komise by měla plánované hodnocení využít rovněž k tomu, aby zjistila, zda přínosy koncentrace nabídky dosažené prostřednictvím politiky převáží nerovnost způsobenou omezením podpory na jednu konkrétní strukturu pěstitelů ovoce a zeleniny – organizace producentů. |
| --- | --- |

99.

Komise by měla plánované hodnocení využít rovněž k tomu, aby zjistila, zda přínosy koncentrace nabídky dosažené prostřednictvím politiky převáží nerovnost způsobenou omezením podpory na jednu konkrétní strukturu pěstitelů ovoce a zeleniny – organizace producentů.

| 100. | Politika byla v roce 1996 vytvořena k tomu, aby vyloučila z výhod podpory EU ty pěstitele, kteří nejsou členy organizací producentů. Pokud Komise nemůže prokázat, že podpora organizací producentů představuje skutečné přínosy, pokud jde o posílení jejich postavení na trhu, měl by se přezkoumat důvod vyloučení ostatních producentů z podpory EU a Komise by měla znovu posoudit tento mechanismus podpory pro pěstitele ovoce a zeleniny v EU. |
| --- | --- |

100.

Politika byla v roce 1996 vytvořena k tomu, aby vyloučila z výhod podpory EU ty pěstitele, kteří nejsou členy organizací producentů. Pokud Komise nemůže prokázat, že podpora organizací producentů představuje skutečné přínosy, pokud jde o posílení jejich postavení na trhu, měl by se přezkoumat důvod vyloučení ostatních producentů z podpory EU a Komise by měla znovu posoudit tento mechanismus podpory pro pěstitele ovoce a zeleniny v EU.

Tuto zprávu přijal Účetní dvůr na svém zasedání v Lucemburku dne 28. června 2006.

Za Účetní dvůr

Hubert WEBER

předseda

---

(1)  Pěstitelům, kteří nadbytečnou produkci ovoce a zeleniny „stáhnou“ z trhu na podporu cen (obvykle zničením produkce), je z rozpočtu EU vyplacena náhrada.

1

(2)  Účetní dvůr – výroční zpráva za rozpočtový rok 2000 (Úř. věst. C 359, 15.12.2001).

2

(3)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002 (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1).

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou (Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 1) a nařízení Komise (ES) č. 1432/2003 ze dne 11. srpna 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, pokud jde o podmínky uznání organizací producentů a předběžného uznání seskupení producentů (Úř. věst. L 203, 12.8.2003, s. 18).

4

(5)  V operačních programech organizací producentů jsou povoleny určité výjimky. Viz bod 42.

5

(6)  V Lucembursku nejsou žádné organizace producentů.

6

(7)  Nařízení (ES) č. 2200/96.

7

(8)  Nařízení Komise (ES) č. 411/1997 ze dne 3. března 1997 (Úř. věst. L 62, 4.3.1997, s. 9) nahrazené nařízením Komise (ES) č. 1433/2003 ze dne 11. srpna 2003, kterým se stanoví podrobná prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, pokud jde o provozní fondy, operační programy a finanční podporu (Úř. věst. L 203, 12.8.2003, s. 25).

8

(9)  Účetní dvůr informoval všechny členské státy o konkrétních zjištěních, která se jich týkají.

9

(10)  Členské státy uvedly, že podle lhůt stanovených v prováděcím nařízení jsou závěrečné zprávy předkládány poté, co pro dotyčnou organizaci producentů již schválily další operační program. Ačkoli nařízení bylo od roku 1997 několikrát přepracováno, tato nesrovnalost napravena nebyla. Hodnotící zprávy by mohly být vyžadovány dříve během posledního roku programu, např. současně se žádostí o další program.

10

(11)  To se týká zejména národní platební agentury.

11

(12)  Každoroční kontroly nejméně 20 % organizací producentů, na něž připadá 30 % výdajů.

12

(13)  Komise tyto výdaje v procesu schvalování účetní závěrky neuznala na základě toho, že program neměl několik cílů, jak vyžaduje nařízení. V roce 2002 španělské orgány výdaje na recyklovatelné obaly omezily na nejvýše 35 % každého programu, aby pro všechny organizace producentů ve Španělsku bylo zajištěno rovné zacházení.

13

---

PŘÍLOHA

KRITÉRIA AUDITU PRO SCHVÁLENÍ ÚČELNÝCH OPERAČNÍCH PROGRAMŮ

| Soulad s nařízením | Dodatečná kritéria pro audit výkonnosti |
| --- | --- |
| Výchozí stav organizace producentů |
| 1. | Operační program musí obsahovat popis výchozího stavu, zejména s ohledem na produkci, uvádění na trh a vybavení. |

Soulad s nařízením

Dodatečná kritéria pro audit výkonnosti

Výchozí stav organizace producentů

1.

Operační program musí obsahovat popis výchozího stavu, zejména s ohledem na produkci, uvádění na trh a vybavení.

| 1. | Popis by měl ukázat počáteční stav s ohledem na každý z cílů operačních programů. |
| --- | --- |

1.

Popis by měl ukázat počáteční stav s ohledem na každý z cílů operačních programů.

| 2. | Popis by měl stanovit měřítko, podle něhož lze pokrok při dosahování cílů posoudit. |
| --- | --- |

2.

Popis by měl stanovit měřítko, podle něhož lze pokrok při dosahování cílů posoudit.

Cíle operačních programů

| 1. | Operační programy musí zahrnovat několik z jedenácti cílů EU (cíl týkající se životního prostředí je povinný). |
| --- | --- |

1.

Operační programy musí zahrnovat několik z jedenácti cílů EU (cíl týkající se životního prostředí je povinný).

| 2. | Operační program musí popisovat cíle programu, přičemž musí mít na paměti vyhlídky produkce a odbytu. |
| --- | --- |

2.

Operační program musí popisovat cíle programu, přičemž musí mít na paměti vyhlídky produkce a odbytu.

| 3. | Členské státy musí kontrolovat soulad cílů s nařízením. |
| --- | --- |

3.

Členské státy musí kontrolovat soulad cílů s nařízením.

| 1. | Cíle by měly být SMART:
  specifické, aby nebyly žádné pochybnosti o tom, jakých cílů chce organizace producentů dosáhnout;
  měřitelné (a 
  časově určené), aby bylo možno monitorovat jejich dosažení;
  dosažitelné provedením akcí navrhovaných v programech a 
  relevantní – odpovídající stavu organizace producentů a vyhlídkám produkce a odbytu a jedenácti cílům EU. |
| --- | --- |

1.

Cíle by měly být SMART:
  specifické, aby nebyly žádné pochybnosti o tom, jakých cílů chce organizace producentů dosáhnout;
  měřitelné (a 
  časově určené), aby bylo možno monitorovat jejich dosažení;
  dosažitelné provedením akcí navrhovaných v programech a 
  relevantní – odpovídající stavu organizace producentů a vyhlídkám produkce a odbytu a jedenácti cílům EU.

| 2. | Zejména je nutno uvést plánované výsledky, ukazatele nebo kvantifikované cíle, aby bylo možno monitorovat úspěchy programu a prokázat členským státům očekávaný dopad programu na jeho cíle. |
| --- | --- |

2.

Zejména je nutno uvést plánované výsledky, ukazatele nebo kvantifikované cíle, aby bylo možno monitorovat úspěchy programu a prokázat členským státům očekávaný dopad programu na jeho cíle.

Akce operačních programů

| 1. | Operační programy by měly zahrnovat podrobný popis akcí. |
| --- | --- |

1.

Operační programy by měly zahrnovat podrobný popis akcí.

| 2. | Členské státy by měly kontrolovat technickou kvalitu programu a správnost odhadů. |
| --- | --- |

2.

Členské státy by měly kontrolovat technickou kvalitu programu a správnost odhadů.

| 1. | Akce by měly být dostatečně dobře popsány, aby členské státy mohly ověřit, zda je pravděpodobné, že akcemi programu se dosáhne jeho cílů. |
| --- | --- |

1.

Akce by měly být dostatečně dobře popsány, aby členské státy mohly ověřit, zda je pravděpodobné, že akcemi programu se dosáhne jeho cílů.

Závěrečné zprávy (hodnocení při ukončení programu prováděná organizací producentů)

| 1. | Organizace producentů musí vypracovávat výroční zprávy, v nichž je popsáno provádění programu, a do „závěrečné zprávy“ zahrnout posouzení, nakolik bylo cílů programů dosaženo. |
| --- | --- |

1.

Organizace producentů musí vypracovávat výroční zprávy, v nichž je popsáno provádění programu, a do „závěrečné zprávy“ zahrnout posouzení, nakolik bylo cílů programů dosaženo.

| 1. | Členské státy by měly závěrečné zprávy vzít v úvahu při schvalování nových programů nebo požadování změn s cílem předejít zařazení akcí, které budou pravděpodobně neúčelné (pro tuto či pro jiné organizace producentů). |
| --- | --- |

1.

Členské státy by měly závěrečné zprávy vzít v úvahu při schvalování nových programů nebo požadování změn s cílem předejít zařazení akcí, které budou pravděpodobně neúčelné (pro tuto či pro jiné organizace producentů).

| 2. | Členské státy a Komise by měly používat informace ze závěrečných zpráv k monitorování účelnosti politiky (nakolik organizace producentů dosahují cílů operačních programů). |
| --- | --- |

2.

Členské státy a Komise by měly používat informace ze závěrečných zpráv k monitorování účelnosti politiky (nakolik organizace producentů dosahují cílů operačních programů).

Schválení operačních programů

| 1. | Kromě výše uvedených požadavků členský stát musí kontrolovat ekonomickou konzistenci programu; |
| --- | --- |

1.

Kromě výše uvedených požadavků členský stát musí kontrolovat ekonomickou konzistenci programu;

| 2. | ...a způsobilost navrhovaných výdajů. |
| --- | --- |

2.

...a způsobilost navrhovaných výdajů.

| 3. | Členský stát by měl program schválit, zamítnout nebo požadovat jeho změny. |
| --- | --- |

3.

Členský stát by měl program schválit, zamítnout nebo požadovat jeho změny.

| 4. | Členské státy by měly zajistit, aby podpora byla poskytována v souladu se zásadami řádného finančního řízení – hospodárnosti, účinnosti a účelnosti. |
| --- | --- |

4.

Členské státy by měly zajistit, aby podpora byla poskytována v souladu se zásadami řádného finančního řízení – hospodárnosti, účinnosti a účelnosti.

| 1. | Členské státy by měly schvalovat akce, u nichž organizace producentů dostatečně prokázala, že pravděpodobně dosáhnou významného zlepšení z hlediska cílů operačních programů EU, a to s přiměřenými náklady. |
| --- | --- |

1.

Členské státy by měly schvalovat akce, u nichž organizace producentů dostatečně prokázala, že pravděpodobně dosáhnou významného zlepšení z hlediska cílů operačních programů EU, a to s přiměřenými náklady.

| 2. | Rozhodnutí o schválení operačních programů by měla být dostatečně zdokumentována, aby se dalo prokázat, že byla přijata podle zásad řádného finančního řízení. |
| --- | --- |

2.

Rozhodnutí o schválení operačních programů by měla být dostatečně zdokumentována, aby se dalo prokázat, že byla přijata podle zásad řádného finančního řízení.

---

ODPOVĚDI KOMISE

SHRNUTÍ

| I. | Režim poskytuje finanční podporu na operační programy pro pěstitele ovoce a zeleniny, kteří uvádějí svou produkci na trh prostřednictvím organizací producentů. Tento režim byl zaveden s cílem pomoci roztříštěnému odvětví zlepšit jeho postavení na trhu, na němž převládá poměrně malý počet velkých odběratelů. |
| --- | --- |

I.

Režim poskytuje finanční podporu na operační programy pro pěstitele ovoce a zeleniny, kteří uvádějí svou produkci na trh prostřednictvím organizací producentů. Tento režim byl zaveden s cílem pomoci roztříštěnému odvětví zlepšit jeho postavení na trhu, na němž převládá poměrně malý počet velkých odběratelů.

| III. | Komise uznává obavy Účetního dvora. Avšak ve více než 70 % případů, v nichž Účetní dvůr prováděl audit, bylo možno jasně zaznamenat nebo předpokládat určitý pokrok směrem k souvisejícím cílům (viz bod 54).
  Komise zavedla seznamy způsobilosti, které (bylo-li to přiměřeně možné) jednoznačně stanoví, co lze financovat. Je na vnitrostátních orgánech, aby zajistily, že programy, které schválí, jsou v souladu nejen s těmito pokyny, ale rovněž se souhrnnými cíli stanovenými v nařízeních. Členské státy rozhodují o svých vlastních podrobných správních opatřeních a Komise ověřuje, zda jsou tato opatření v souladu s nařízeními. |
| --- | --- |

III.

Komise uznává obavy Účetního dvora. Avšak ve více než 70 % případů, v nichž Účetní dvůr prováděl audit, bylo možno jasně zaznamenat nebo předpokládat určitý pokrok směrem k souvisejícím cílům (viz bod 54).

Komise zavedla seznamy způsobilosti, které (bylo-li to přiměřeně možné) jednoznačně stanoví, co lze financovat. Je na vnitrostátních orgánech, aby zajistily, že programy, které schválí, jsou v souladu nejen s těmito pokyny, ale rovněž se souhrnnými cíli stanovenými v nařízeních. Členské státy rozhodují o svých vlastních podrobných správních opatřeních a Komise ověřuje, zda jsou tato opatření v souladu s nařízeními.

| IV. | Během různých výjezdních auditů ke schválení účetní závěrky nebo auditů dokumentace Komise věnovala zvláštní pozornost zajištění, aby systémy řízení a kontroly členských států nabízely přiměřenou jistotu, že oznámené výdaje odpovídají právním požadavkům. To popřípadě vedlo k posouzení shody postupů schvalování a sledování operačních programů. Nedostatky jsou řešeny v rámci procesu schvalování účetní závěrky a v případě potřeby vedou k finančním opravám uloženým dotyčnému členskému státu.
  V rámci systému společného řízení jsou především členské státy odpovědné za vyhodnocení a kontrolu účinnosti daného opatření. Komise pravidelně projednává fungování režimu podpory, včetně záležitostí souvisejících s účinností, s členskými státy na zasedáních řídícího výboru a na dvoustranném základě.
  Otázka účinnosti bude dále řešena při posuzování dopadu a v chystaném vyhodnocení, přičemž připomínky Účetního dvora budou vzaty v úvahu. V nadcházející reformě bude mimoto větší pozornost věnována tomu, aby se požadavky na podávání zpráv a sledování ze strany členských států pro ně staly účinnějšími nástroji při jejich vlastním posuzování účinnosti politiky. |
| --- | --- |

IV.

Během různých výjezdních auditů ke schválení účetní závěrky nebo auditů dokumentace Komise věnovala zvláštní pozornost zajištění, aby systémy řízení a kontroly členských států nabízely přiměřenou jistotu, že oznámené výdaje odpovídají právním požadavkům. To popřípadě vedlo k posouzení shody postupů schvalování a sledování operačních programů. Nedostatky jsou řešeny v rámci procesu schvalování účetní závěrky a v případě potřeby vedou k finančním opravám uloženým dotyčnému členskému státu.

V rámci systému společného řízení jsou především členské státy odpovědné za vyhodnocení a kontrolu účinnosti daného opatření. Komise pravidelně projednává fungování režimu podpory, včetně záležitostí souvisejících s účinností, s členskými státy na zasedáních řídícího výboru a na dvoustranném základě.

Otázka účinnosti bude dále řešena při posuzování dopadu a v chystaném vyhodnocení, přičemž připomínky Účetního dvora budou vzaty v úvahu. V nadcházející reformě bude mimoto větší pozornost věnována tomu, aby se požadavky na podávání zpráv a sledování ze strany členských států pro ně staly účinnějšími nástroji při jejich vlastním posuzování účinnosti politiky.

| V. | Komise s potěšením bere na vědomí, že zjištění Účetního dvora poskytují celkově kladný obraz o pokroku, jehož organizace producentů díky podpoře Společenství dosáhly. Rovněž bere na vědomí, že téměř tři čtvrtiny opatření, která Účetní dvůr testoval, vykázaly určitý pokrok směrem k cílům programu.
  Komise se domnívá, že i když se nějaké opatření nemusí jevit jako účinné, pokud jde o dosažení významného pokroku směrem k cílům uvedeným v čl. 15 odst. 4 nařízení Rady, podpora by se měla považovat za účinnou s ohledem na zvýšení příjmů producentů zvýšením jejich konkurenceschopnosti, což je jeden ze souhrnných cílů, o něž politika usiluje. Komise však souhlasí s tím, že by podpora mohla být účinnější, kdyby byla lépe zacílena, a bude se touto otázkou zabývat při probíhajícím posuzování dopadu. |
| --- | --- |

V.

Komise s potěšením bere na vědomí, že zjištění Účetního dvora poskytují celkově kladný obraz o pokroku, jehož organizace producentů díky podpoře Společenství dosáhly. Rovněž bere na vědomí, že téměř tři čtvrtiny opatření, která Účetní dvůr testoval, vykázaly určitý pokrok směrem k cílům programu.

Komise se domnívá, že i když se nějaké opatření nemusí jevit jako účinné, pokud jde o dosažení významného pokroku směrem k cílům uvedeným v čl. 15 odst. 4 nařízení Rady, podpora by se měla považovat za účinnou s ohledem na zvýšení příjmů producentů zvýšením jejich konkurenceschopnosti, což je jeden ze souhrnných cílů, o něž politika usiluje. Komise však souhlasí s tím, že by podpora mohla být účinnější, kdyby byla lépe zacílena, a bude se touto otázkou zabývat při probíhajícím posuzování dopadu.

| VI. | Kromě zdrojů informací uváděných Účetním dvorem existují nepřímé ukazatele, pokud jde o cíle zlepšení jakosti (rostoucí počet geografických ukazatelů a značek kvality souvisejících s výrobky v odvětví ovoce a zeleniny), ačkoli tyto neukazují výslovně pokrok, jehož organizace producentů dosáhly. |
| --- | --- |

VI.

Kromě zdrojů informací uváděných Účetním dvorem existují nepřímé ukazatele, pokud jde o cíle zlepšení jakosti (rostoucí počet geografických ukazatelů a značek kvality souvisejících s výrobky v odvětví ovoce a zeleniny), ačkoli tyto neukazují výslovně pokrok, jehož organizace producentů dosáhly.

| VII. | Komise sdílí obavy Účetního dvora, pokud jde o dosažení 60 % cíle. Domnívá se však, že situace je složitější. V jednotlivých členských státech byl nástroj používán velmi rozmanitými způsoby a výsledky nejsou jednoznačně negativní. Je nutno vyzdvihnout jiné, povzbudivější údaje, zejména zakládání sdružení organizací producentů a vznik velkých organizací producentů v některých členských státech od reformy politiky v roce 1996 (zejména Belgie, Nizozemsko a Itálie), z nichž některým se již podařilo vyvážit vyjednávací sílu velkých maloobchodních podniků.
  Tato koncepce politiky (majíc na paměti lepší přístup na trh na základě rozvojové agendy z Dohá a rostoucí koncentraci na straně poptávky) je dosud nejlepším nástrojem, který lze využít k úsilí o dosažení vyváženějšího řetězce (mezi producenty a spotřebiteli). Jedním z cílů nadcházející reformy je zabývat se nedostatky a posílit dostupné nástroje, zejména podporovat fúze mezi organizacemi producentů, sdružení organizací producentů, spolupráci mezi organizacemi producentů a organizace producentů s mezinárodním rozměrem. |
| --- | --- |

VII.

Komise sdílí obavy Účetního dvora, pokud jde o dosažení 60 % cíle. Domnívá se však, že situace je složitější. V jednotlivých členských státech byl nástroj používán velmi rozmanitými způsoby a výsledky nejsou jednoznačně negativní. Je nutno vyzdvihnout jiné, povzbudivější údaje, zejména zakládání sdružení organizací producentů a vznik velkých organizací producentů v některých členských státech od reformy politiky v roce 1996 (zejména Belgie, Nizozemsko a Itálie), z nichž některým se již podařilo vyvážit vyjednávací sílu velkých maloobchodních podniků.

Tato koncepce politiky (majíc na paměti lepší přístup na trh na základě rozvojové agendy z Dohá a rostoucí koncentraci na straně poptávky) je dosud nejlepším nástrojem, který lze využít k úsilí o dosažení vyváženějšího řetězce (mezi producenty a spotřebiteli). Jedním z cílů nadcházející reformy je zabývat se nedostatky a posílit dostupné nástroje, zejména podporovat fúze mezi organizacemi producentů, sdružení organizací producentů, spolupráci mezi organizacemi producentů a organizace producentů s mezinárodním rozměrem.

| VIII. | Komise posuzuje dopad při přípravě na návrh reformy společné organizace trhu, který má být předložen v roce 2006. Souhlasí s cíli vyjádřenými v doporučeních Účetního dvora a jako součást posuzování dopadu přezkoumá způsob, jak by jich bylo možno dosáhnout co nejlépe. |
| --- | --- |

VIII.

Komise posuzuje dopad při přípravě na návrh reformy společné organizace trhu, který má být předložen v roce 2006. Souhlasí s cíli vyjádřenými v doporučeních Účetního dvora a jako součást posuzování dopadu přezkoumá způsob, jak by jich bylo možno dosáhnout co nejlépe.

| IX.–XI. | Komise zlepší svou schopnost v oblasti shromažďování údajů a vypracovávání příslušných ukazatelů. K řešení otázky spolehlivosti GŘ AGRI zahajuje v roce 2006 IT projekt k zavedení vhodné databáze počínaje rokem 2007.
  Rozsah hodnocení a otázky pro vyhodnocení budou stanoveny při přípravě specifikací nabídkového řízení. Připomínky Účetního dvora budou vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

IX.–XI.

Komise zlepší svou schopnost v oblasti shromažďování údajů a vypracovávání příslušných ukazatelů. K řešení otázky spolehlivosti GŘ AGRI zahajuje v roce 2006 IT projekt k zavedení vhodné databáze počínaje rokem 2007.

Rozsah hodnocení a otázky pro vyhodnocení budou stanoveny při přípravě specifikací nabídkového řízení. Připomínky Účetního dvora budou vzaty v úvahu.

ÚVOD

| 1. | Nařízení Rady (ES) č. 2200/96 stanoví několik míst určení produktů stažených z trhu: bezplatné rozdělení dobročinným organizacím; školy; jiné účely než výživa; výživa zvířat; zpracovatelský průmysl; a (ne však výlučně) kompostování nebo biologické odbourání za ekologicky přísných podmínek. |
| --- | --- |

1.

Nařízení Rady (ES) č. 2200/96 stanoví několik míst určení produktů stažených z trhu: bezplatné rozdělení dobročinným organizacím; školy; jiné účely než výživa; výživa zvířat; zpracovatelský průmysl; a (ne však výlučně) kompostování nebo biologické odbourání za ekologicky přísných podmínek.

| 5. | Společná organizace trhu byla naposledy reformována v roce 1996 před tím, než v roce 2002 vstoupily v platnost podrobnější požadavky finančního nařízení.
  Avšak vzhledem k vývoji finančního nařízení budou cíle znovu uváženy při příští reformě společné organizace trhu, která je ohlášena na konec roku 2006. |
| --- | --- |

5.

Společná organizace trhu byla naposledy reformována v roce 1996 před tím, než v roce 2002 vstoupily v platnost podrobnější požadavky finančního nařízení.

Avšak vzhledem k vývoji finančního nařízení budou cíle znovu uváženy při příští reformě společné organizace trhu, která je ohlášena na konec roku 2006.

ČÁST I: ÚČELNOST OPERAČNÍCH PROGRAMŮ

| 20. | Komise uznává svou konečnou odpovědnost za řádné finanční řízení rozpočtu EU podle článku 274 Smlouvy o ES a článku 179 Smlouvy o Euratomu. Součást tohoto rámce tvoří výsledky používání postupů schvalování účetní závěrky a jiné mechanismy finančních oprav zavedené podle čl. 53 odst. 5 finančního nařízení. Nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky od ředitelů platebních agentur vyžaduje, aby podepisovali prohlášení o věrohodnosti, které v rámci společného řízení odpovídá prohlášení o věrohodnosti, jež vydávají generální ředitelé Komise. |
| --- | --- |

20.

Komise uznává svou konečnou odpovědnost za řádné finanční řízení rozpočtu EU podle článku 274 Smlouvy o ES a článku 179 Smlouvy o Euratomu. Součást tohoto rámce tvoří výsledky používání postupů schvalování účetní závěrky a jiné mechanismy finančních oprav zavedené podle čl. 53 odst. 5 finančního nařízení. Nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky od ředitelů platebních agentur vyžaduje, aby podepisovali prohlášení o věrohodnosti, které v rámci společného řízení odpovídá prohlášení o věrohodnosti, jež vydávají generální ředitelé Komise.

| 21. | Zapojení zvláštních sborů inspektorů do týmu pro schválení účetní závěrky zvýšilo účinnost kontrol Komise týkajících se postupů členských států. Tým pověřený prováděním auditů v odvětví ovoce a zeleniny, který zahrnuje i zvláštní sbory, byl posílen v roce 2000. |
| --- | --- |

21.

Zapojení zvláštních sborů inspektorů do týmu pro schválení účetní závěrky zvýšilo účinnost kontrol Komise týkajících se postupů členských států. Tým pověřený prováděním auditů v odvětví ovoce a zeleniny, který zahrnuje i zvláštní sbory, byl posílen v roce 2000.

| 22. a 23. | Během různých výjezdních auditů ke schválení účetní závěrky nebo auditů dokumentace Komise věnovala zvláštní pozornost zajištění, aby systémy řízení a kontroly členských států nabízely přiměřenou jistotu, že oznámené výdaje odpovídají právním požadavkům. To popřípadě vedlo k posouzení shody postupů schvalování a sledování operačních programů. Nedostatky jsou řešeny v rámci procesu schvalování účetní závěrky a v případě potřeby vedou k finančním opravám uloženým dotyčnému členskému státu.
  V rámci systému společného řízení by členské státy měly mít zavedeny přiměřené kontrolní systémy: především členské státy jsou odpovědné za vyhodnocení a kontrolu účinnosti daného opatření. Akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2006) 9) usiluje o posílení odpovědnosti členských států, jak požaduje Parlament.
  Komise pravidelně projednává fungování režimu podpory, včetně záležitostí souvisejících s účinností, s členskými státy na zasedáních řídícího výboru a na dvoustranném základě.
  Otázka účinnosti bude dále řešena při posuzování dopadu a v chystaném vyhodnocení. |
| --- | --- |

22. a 23.

Během různých výjezdních auditů ke schválení účetní závěrky nebo auditů dokumentace Komise věnovala zvláštní pozornost zajištění, aby systémy řízení a kontroly členských států nabízely přiměřenou jistotu, že oznámené výdaje odpovídají právním požadavkům. To popřípadě vedlo k posouzení shody postupů schvalování a sledování operačních programů. Nedostatky jsou řešeny v rámci procesu schvalování účetní závěrky a v případě potřeby vedou k finančním opravám uloženým dotyčnému členskému státu.

V rámci systému společného řízení by členské státy měly mít zavedeny přiměřené kontrolní systémy: především členské státy jsou odpovědné za vyhodnocení a kontrolu účinnosti daného opatření. Akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2006) 9) usiluje o posílení odpovědnosti členských států, jak požaduje Parlament.

Komise pravidelně projednává fungování režimu podpory, včetně záležitostí souvisejících s účinností, s členskými státy na zasedáních řídícího výboru a na dvoustranném základě.

Otázka účinnosti bude dále řešena při posuzování dopadu a v chystaném vyhodnocení.

Rámeček 9:

Komise bere na vědomí, že u jiných uvedených cílů opatření Účetní dvůr zjistil vztah se „snižováním produkčních nákladů“ a nepřímo se „zlepšováním jakosti produktů“, a tedy „zvyšováním obchodní hodnoty produktů“.

| 38. až 40. | Komise uznává obavy Účetního dvora. Avšak ve více než 70 % případů, v nichž Účetní dvůr prováděl audit, bylo možno jasně zaznamenat nebo předpokládat určitý pokrok směrem k souvisejícím cílům (viz bod 54).
  Rozhodnutí zařadit do nařízení Komise seznam způsobilých opatření („pozitivní“ seznam), k němuž je připojen seznam nezpůsobilých opatření, zvýšil právní jistotu jak správních orgánů členských států, tak i organizací producentů. Tento přístup nebyl nikdy vnímán jako alternativa povinností členských států schvalovat operační programy s ohledem na výchozí stav a cíle organizací producentů. |
| --- | --- |

38. až 40.

Komise uznává obavy Účetního dvora. Avšak ve více než 70 % případů, v nichž Účetní dvůr prováděl audit, bylo možno jasně zaznamenat nebo předpokládat určitý pokrok směrem k souvisejícím cílům (viz bod 54).

Rozhodnutí zařadit do nařízení Komise seznam způsobilých opatření („pozitivní“ seznam), k němuž je připojen seznam nezpůsobilých opatření, zvýšil právní jistotu jak správních orgánů členských států, tak i organizací producentů. Tento přístup nebyl nikdy vnímán jako alternativa povinností členských států schvalovat operační programy s ohledem na výchozí stav a cíle organizací producentů.

| 41. | Interpretační poznámky vydané Komisí zejména v období 1997 až 2000 zahrnovaly velkou škálu otázek, včetně způsobilosti a (velkou měrou) článku 11 nařízení (ES) č. 2200/96 o uznávání organizací producentů. |
| --- | --- |

41.

Interpretační poznámky vydané Komisí zejména v období 1997 až 2000 zahrnovaly velkou škálu otázek, včetně způsobilosti a (velkou měrou) článku 11 nařízení (ES) č. 2200/96 o uznávání organizací producentů.

| 43. | Rozhodnutí zařadit do nařízení Komise seznam způsobilých opatření („pozitivní“ seznam), k němuž je připojen seznam nezpůsobilých opatření, zvýšil právní jistotu jak správních orgánů členských států, tak i organizací producentů. Tento přístup nebyl nikdy vnímán jako alternativa povinností členských států schvalovat operační programy s ohledem na výchozí stav a cíle organizací producentů. |
| --- | --- |

43.

Rozhodnutí zařadit do nařízení Komise seznam způsobilých opatření („pozitivní“ seznam), k němuž je připojen seznam nezpůsobilých opatření, zvýšil právní jistotu jak správních orgánů členských států, tak i organizací producentů. Tento přístup nebyl nikdy vnímán jako alternativa povinností členských států schvalovat operační programy s ohledem na výchozí stav a cíle organizací producentů.

Rámeček 13:

Obecně se nákup paletových schránek považuje za investici jak v rámci tohoto režimu, tak i v rámci programování rozvoje venkova, a jako takový by se měl považovat za způsobilý.

| 44. | Komise zavedla seznamy způsobilosti, které (bylo-li to přiměřeně možné) jednoznačně stanoví, co lze financovat. Je na vnitrostátních orgánech, aby zajistily, že programy, které schválí, jsou v souladu nejen s těmito pokyny, ale rovněž se souhrnnými cíli stanovenými v nařízeních. Členské státy rozhodují o svých vlastních podrobných správních opatřeních a Komise ověřuje, zda jsou tato opatření v souladu s nařízeními.
  Seznamy způsobilosti a „model programování“ nemusí být nutně v rozporu. Dokonce i v úžeji koncipované politice (např. rozvoj venkova) existují společně oba prvky. |
| --- | --- |

44.

Komise zavedla seznamy způsobilosti, které (bylo-li to přiměřeně možné) jednoznačně stanoví, co lze financovat. Je na vnitrostátních orgánech, aby zajistily, že programy, které schválí, jsou v souladu nejen s těmito pokyny, ale rovněž se souhrnnými cíli stanovenými v nařízeních. Členské státy rozhodují o svých vlastních podrobných správních opatřeních a Komise ověřuje, zda jsou tato opatření v souladu s nařízeními.

Seznamy způsobilosti a „model programování“ nemusí být nutně v rozporu. Dokonce i v úžeji koncipované politice (např. rozvoj venkova) existují společně oba prvky.

| 45. | Nařízení stanovila pro toto opatření obsáhlý soubor pravidel.
  Skutečnost, že členské státy a auditoři Komise nadále zjišťují příklady nezpůsobilých výdajů, patří neodmyslitelně k jakémukoli režimu podpory a není příznačným rysem jen tohoto režimu. Komise kromě toho zaznamenala několik případů, kdy členské státy vykládaly právo EU velmi široce. |
| --- | --- |

45.

Nařízení stanovila pro toto opatření obsáhlý soubor pravidel.

Skutečnost, že členské státy a auditoři Komise nadále zjišťují příklady nezpůsobilých výdajů, patří neodmyslitelně k jakémukoli režimu podpory a není příznačným rysem jen tohoto režimu. Komise kromě toho zaznamenala několik případů, kdy členské státy vykládaly právo EU velmi široce.

| 46. | Právo Společenství stanoví přiměřený počet kontrol. Komise se domnívá, že provádění většího počtu kontrol některými členskými státy není odrazem nejistoty ohledně způsobilosti a souvisejících rizik. |
| --- | --- |

46.

Právo Společenství stanoví přiměřený počet kontrol. Komise se domnívá, že provádění většího počtu kontrol některými členskými státy není odrazem nejistoty ohledně způsobilosti a souvisejících rizik.

| 47. | Inovační opatření svou povahou mohou prověřovat meze způsobilosti. Komise však nebyla informována o případných problémech při zařazování takovýchto opatření do operačních programů. |
| --- | --- |

47.

Inovační opatření svou povahou mohou prověřovat meze způsobilosti. Komise však nebyla informována o případných problémech při zařazování takovýchto opatření do operačních programů.

| 48. | Skutečnost, že členové organizací producentů musejí spolufinancovat 50 % nákladů programu, vyvažuje riziko, že příjemci zvolí neúčinná opatření, pokud se cíle organizací producentů shodují s cíli společné organizace trhu. Členské státy musí mimoto dodržovat přesný soubor povinností uvedených v bodě 18. |
| --- | --- |

48.

Skutečnost, že členové organizací producentů musejí spolufinancovat 50 % nákladů programu, vyvažuje riziko, že příjemci zvolí neúčinná opatření, pokud se cíle organizací producentů shodují s cíli společné organizace trhu. Členské státy musí mimoto dodržovat přesný soubor povinností uvedených v bodě 18.

| 49. | Souhrnným cílem společné organizace trhu vždy bylo zvýšení příjmů zemědělců, ne však pomocí podpory, ale prostřednictvím trhu, a tím zvýšení jejich konkurenceschopnosti. V tomto ohledu se zdá být účelné, aby producenti využívali subvence na podporu nákladů na stávající činnosti, ačkoli se může zdát, že to nepředstavuje významný pokrok oproti výchozímu stavu s ohledem na 11 specifických cílů stanovených v nařízení. Avšak podpora poskytovaná na provozní fondy se až na určité výjimky musí zaměřit na strukturální zlepšení, a ne na běžné náklady.
  Konkrétní příklad recyklovatelných lepenkových krabic je jasnou ukázkou přístupu Komise. V roce 2004 Komise přistoupila ke změně pravidel způsobilosti, a to přechodem od podpory nákladů na obaly k podpoře ekologicky šetrného hospodaření s recyklovatelnými obaly. Účelem bylo učinit konec zneužívání, jež bylo zjištěno v některých členských státech, a výdaje lépe svázat se zlepšováním životního prostředí. Jak bylo uvedeno v poznámce pod čarou, v roce 2001 Komise provedla finanční opravu. |
| --- | --- |

49.

Souhrnným cílem společné organizace trhu vždy bylo zvýšení příjmů zemědělců, ne však pomocí podpory, ale prostřednictvím trhu, a tím zvýšení jejich konkurenceschopnosti. V tomto ohledu se zdá být účelné, aby producenti využívali subvence na podporu nákladů na stávající činnosti, ačkoli se může zdát, že to nepředstavuje významný pokrok oproti výchozímu stavu s ohledem na 11 specifických cílů stanovených v nařízení. Avšak podpora poskytovaná na provozní fondy se až na určité výjimky musí zaměřit na strukturální zlepšení, a ne na běžné náklady.

Konkrétní příklad recyklovatelných lepenkových krabic je jasnou ukázkou přístupu Komise. V roce 2004 Komise přistoupila ke změně pravidel způsobilosti, a to přechodem od podpory nákladů na obaly k podpoře ekologicky šetrného hospodaření s recyklovatelnými obaly. Účelem bylo učinit konec zneužívání, jež bylo zjištěno v některých členských státech, a výdaje lépe svázat se zlepšováním životního prostředí. Jak bylo uvedeno v poznámce pod čarou, v roce 2001 Komise provedla finanční opravu.

| 51. a 52. | V rámci nadcházející reformy by se větší pozornost mohla věnovat tomu, aby se požadavky na podávání zpráv a sledování ze strany členských států pro ně staly účinnějšími nástroji při jejich vlastním posuzování účinnosti politiky.
  Komise do svého programu hodnocení zahrnula závazek zahájit vyhodnocování různých tržních opatření týkajících se společné organizace trhu s ovocem a zeleninou. Vyhodnocení organizací producentů bude zahájeno v roce 2007 a závěrečná zpráva má být vyhotovena v roce 2009. |
| --- | --- |

51. a 52.

V rámci nadcházející reformy by se větší pozornost mohla věnovat tomu, aby se požadavky na podávání zpráv a sledování ze strany členských států pro ně staly účinnějšími nástroji při jejich vlastním posuzování účinnosti politiky.

Komise do svého programu hodnocení zahrnula závazek zahájit vyhodnocování různých tržních opatření týkajících se společné organizace trhu s ovocem a zeleninou. Vyhodnocení organizací producentů bude zahájeno v roce 2007 a závěrečná zpráva má být vyhotovena v roce 2009.

| 54. | To znamená, že u 71 % (tj. téměř tří čtvrtin) vybraných akcí byl v různé míře prokázán pokrok s ohledem na cíle programu. |
| --- | --- |

54.

To znamená, že u 71 % (tj. téměř tří čtvrtin) vybraných akcí byl v různé míře prokázán pokrok s ohledem na cíle programu.

| 57. a 58. | Komise se domnívá, že i když se nějaké opatření nemusí jevit jako účinné, pokud jde o dosažení významného pokroku směrem k cílům uvedeným v čl. 15 odst. 4 nařízení Rady, podpora by se měla považovat za účinnou s ohledem na zvýšení příjmů producentů zvýšením jejich konkurenceschopnosti, což je jeden ze souhrnných cílů, o něž politika usiluje.
  Normy jakosti se v tomto odvětví vyvíjejí velmi rychle a zachování úrovně jakosti podle (lepších) norem znamená pokrok. |
| --- | --- |

57. a 58.

Komise se domnívá, že i když se nějaké opatření nemusí jevit jako účinné, pokud jde o dosažení významného pokroku směrem k cílům uvedeným v čl. 15 odst. 4 nařízení Rady, podpora by se měla považovat za účinnou s ohledem na zvýšení příjmů producentů zvýšením jejich konkurenceschopnosti, což je jeden ze souhrnných cílů, o něž politika usiluje.

Normy jakosti se v tomto odvětví vyvíjejí velmi rychle a zachování úrovně jakosti podle (lepších) norem znamená pokrok.

| 61. | Rozhodnutí zařadit do nařízení Komise seznam způsobilých opatření („pozitivní“ seznam), k němuž je připojen seznam nezpůsobilých opatření, zvýšil právní jistotu jak správních orgánů členských států, tak i organizací producentů. Existence seznamů způsobilosti nezprošťuje členské státy odpovědnosti za to, aby schválená opatření byla pravděpodobně jak způsobilá, tak i účinná, a nemělo by se mít za to, že Komise schvaluje tzv. „přístup zaměřený na subvence“. |
| --- | --- |

61.

Rozhodnutí zařadit do nařízení Komise seznam způsobilých opatření („pozitivní“ seznam), k němuž je připojen seznam nezpůsobilých opatření, zvýšil právní jistotu jak správních orgánů členských států, tak i organizací producentů. Existence seznamů způsobilosti nezprošťuje členské státy odpovědnosti za to, aby schválená opatření byla pravděpodobně jak způsobilá, tak i účinná, a nemělo by se mít za to, že Komise schvaluje tzv. „přístup zaměřený na subvence“.

| 62. | Komise zavedla seznamy způsobilosti, které (bylo-li to přiměřeně možné) jednoznačně stanoví, co lze financovat. Je na vnitrostátních orgánech, aby zajistily, že programy, které schválí, jsou v souladu nejen s těmito pokyny, ale rovněž se souhrnnými cíli stanovenými v nařízeních. Členské státy rozhodují o svých vlastních podrobných správních opatřeních a Komise ověřuje, zda jsou tato opatření v souladu s nařízeními.
  Seznamy způsobilosti a „model programování“ nemusí být nutně v rozporu. Dokonce i v úžeji koncipované politice (např. rozvoj venkova) existují společně oba prvky. |
| --- | --- |

62.

Komise zavedla seznamy způsobilosti, které (bylo-li to přiměřeně možné) jednoznačně stanoví, co lze financovat. Je na vnitrostátních orgánech, aby zajistily, že programy, které schválí, jsou v souladu nejen s těmito pokyny, ale rovněž se souhrnnými cíli stanovenými v nařízeních. Členské státy rozhodují o svých vlastních podrobných správních opatřeních a Komise ověřuje, zda jsou tato opatření v souladu s nařízeními.

Seznamy způsobilosti a „model programování“ nemusí být nutně v rozporu. Dokonce i v úžeji koncipované politice (např. rozvoj venkova) existují společně oba prvky.

| 63. | Komise se domnívá, že i když se nějaké opatření nemusí jevit jako účinné, pokud jde o dosažení významného pokroku směrem k cílům uvedeným v čl. 15 odst. 4 nařízení Rady, podpora by se měla považovat za účinnou s ohledem na zvýšení příjmů producentů zvýšením jejich konkurenceschopnosti, což je jeden ze souhrnných cílů, o něž politika usiluje.
  Otázka lepšího zacílení podpory bude řešena v nadcházející reformě společné organizace trhu. |
| --- | --- |

63.

Komise se domnívá, že i když se nějaké opatření nemusí jevit jako účinné, pokud jde o dosažení významného pokroku směrem k cílům uvedeným v čl. 15 odst. 4 nařízení Rady, podpora by se měla považovat za účinnou s ohledem na zvýšení příjmů producentů zvýšením jejich konkurenceschopnosti, což je jeden ze souhrnných cílů, o něž politika usiluje.

Otázka lepšího zacílení podpory bude řešena v nadcházející reformě společné organizace trhu.

ČÁST II: POKROK, KTERÝ UČINILY ORGANIZACE PRODUCENTŮ

| 69. | V rámci nadcházející reformy by se větší pozornost mohla věnovat tomu, aby se požadavky na podávání zpráv a sledování ze strany členských států pro ně staly účinnějšími nástroji při jejich vlastním posuzování účinnosti politiky.
  Komise do svého programu hodnocení zahrnula závazek zahájit vyhodnocování různých tržních opatření týkajících se společné organizace trhu s ovocem a zeleninou. Vyhodnocení organizací producentů bude zahájeno v roce 2007, smlouva má být uzavřena v roce 2008 a zpráva vyhotovena v roce 2009. |
| --- | --- |

69.

V rámci nadcházející reformy by se větší pozornost mohla věnovat tomu, aby se požadavky na podávání zpráv a sledování ze strany členských států pro ně staly účinnějšími nástroji při jejich vlastním posuzování účinnosti politiky.

Komise do svého programu hodnocení zahrnula závazek zahájit vyhodnocování různých tržních opatření týkajících se společné organizace trhu s ovocem a zeleninou. Vyhodnocení organizací producentů bude zahájeno v roce 2007, smlouva má být uzavřena v roce 2008 a zpráva vyhotovena v roce 2009.

| 71. | Shromažďování údajů o operačních programech je součástí sledování provádění politiky; sleduje logiku vstup – výstup (kolik prostředků je vynaloženo (vstup) a na jaký druh činností (výstup)). Při hodnocení se klade větší důraz na cíle a účinky. |
| --- | --- |

71.

Shromažďování údajů o operačních programech je součástí sledování provádění politiky; sleduje logiku vstup – výstup (kolik prostředků je vynaloženo (vstup) a na jaký druh činností (výstup)). Při hodnocení se klade větší důraz na cíle a účinky.

| 72. | Komise s Účetním dvorem souhlasí v tom, že množství údajů, které je obsaženo ve zprávách členských států, si zaslouží vhodný řídící informační systém. Pokračuje ve svém úsilí o zlepšení správy a spolehlivosti údajů. Pokud jde o budoucnost, GŘ AGRI zahajuje v roce 2006 IT projekt k zavedení vhodné databáze počínaje rokem 2007. |
| --- | --- |

72.

Komise s Účetním dvorem souhlasí v tom, že množství údajů, které je obsaženo ve zprávách členských států, si zaslouží vhodný řídící informační systém. Pokračuje ve svém úsilí o zlepšení správy a spolehlivosti údajů. Pokud jde o budoucnost, GŘ AGRI zahajuje v roce 2006 IT projekt k zavedení vhodné databáze počínaje rokem 2007.

| 74. | Existují nepřímé ukazatele zlepšení jakosti (rostoucí počet geografických ukazatelů a značek kvality souvisejících s výrobky v odvětví ovoce a zeleniny), ačkoli tyto údaje neukazují výslovně pokrok, jehož organizace producentů dosáhly. |
| --- | --- |

74.

Existují nepřímé ukazatele zlepšení jakosti (rostoucí počet geografických ukazatelů a značek kvality souvisejících s výrobky v odvětví ovoce a zeleniny), ačkoli tyto údaje neukazují výslovně pokrok, jehož organizace producentů dosáhly.

| 76. | Omezení stahování produktů (co do množství i výdajů) naznačuje, že se nabídka přizpůsobila poptávce. Výrazný pokles stahování produktů dokládá i nižší procento provozních fondů vyhrazených na tento účel (pouze 2 %, přičemž mezní hodnota je 30 %). |
| --- | --- |

76.

Omezení stahování produktů (co do množství i výdajů) naznačuje, že se nabídka přizpůsobila poptávce. Výrazný pokles stahování produktů dokládá i nižší procento provozních fondů vyhrazených na tento účel (pouze 2 %, přičemž mezní hodnota je 30 %).

| 78. | Komise sdílí obavy Účetního dvora. Domnívá se však, že situace je složitější. V jednotlivých členských státech byl nástroj používán velmi rozmanitými způsoby a výsledky nejsou jednoznačně negativní. Je nutno vyzdvihnout jiné, povzbudivější údaje, zejména zakládání sdružení organizací producentů a vznik velkých organizací producentů v některých členských státech od reformy politiky v roce 1996 (zejména Belgie, Nizozemsko a Itálie), z nichž některým se již podařilo vyvážit vyjednávací sílu velkých maloobchodních podniků. |
| --- | --- |

78.

Komise sdílí obavy Účetního dvora. Domnívá se však, že situace je složitější. V jednotlivých členských státech byl nástroj používán velmi rozmanitými způsoby a výsledky nejsou jednoznačně negativní. Je nutno vyzdvihnout jiné, povzbudivější údaje, zejména zakládání sdružení organizací producentů a vznik velkých organizací producentů v některých členských státech od reformy politiky v roce 1996 (zejména Belgie, Nizozemsko a Itálie), z nichž některým se již podařilo vyvážit vyjednávací sílu velkých maloobchodních podniků.

| 79. | K řešení otázky spolehlivosti GŘ AGRI zahajuje v roce 2006 IT projekt k zavedení vhodné databáze počínaje rokem 2007. |
| --- | --- |

79.

K řešení otázky spolehlivosti GŘ AGRI zahajuje v roce 2006 IT projekt k zavedení vhodné databáze počínaje rokem 2007.

| 80. | Komise si uvědomuje tento problém, který bude představovat jednu z hlavních záležitostí, jež budou řešeny v nadcházející reformě společné organizace trhu. |
| --- | --- |

80.

Komise si uvědomuje tento problém, který bude představovat jednu z hlavních záležitostí, jež budou řešeny v nadcházející reformě společné organizace trhu.

| 81. | Tyto záležitosti budou uváženy v rámci nadcházejícího hodnocení. |
| --- | --- |

81.

Tyto záležitosti budou uváženy v rámci nadcházejícího hodnocení.

| 82. | Hodnocení organizací producentů je zařazeno do programu hodnocení GŘ AGRI na rok 2007, přičemž smlouva by měla být uzavřena v roce 2008 a zpráva vyhotovena v roce 2009. Při stanovování rozsahu hodnocení a otázek pro vyhodnocení budou vzaty v úvahu připomínky Účetního dvora. |
| --- | --- |

82.

Hodnocení organizací producentů je zařazeno do programu hodnocení GŘ AGRI na rok 2007, přičemž smlouva by měla být uzavřena v roce 2008 a zpráva vyhotovena v roce 2009. Při stanovování rozsahu hodnocení a otázek pro vyhodnocení budou vzaty v úvahu připomínky Účetního dvora.

| 83. | Komise porovnávala vývoj hodnoty produkce uvedené na trh organizacemi producentů a hodnotu produkce uvedené na trh producenty, kteří členy organizací producentů nejsou. Podle budoucí role organizací producentů v nadcházející reformě je Komise připravena prozkoumat, zda by bylo možno získat více informací o příjmech. Tato záležitost bude vyžadovat diskusi a spolupráci s členskými státy. |
| --- | --- |

83.

Komise porovnávala vývoj hodnoty produkce uvedené na trh organizacemi producentů a hodnotu produkce uvedené na trh producenty, kteří členy organizací producentů nejsou. Podle budoucí role organizací producentů v nadcházející reformě je Komise připravena prozkoumat, zda by bylo možno získat více informací o příjmech. Tato záležitost bude vyžadovat diskusi a spolupráci s členskými státy.

| 84. a 85. | Výjimky musí být odůvodněny objektivními kritérii a po konzultacích s členskými státy. Útvary Komise se soustavně podílejí na předchozím posuzování žádostí členských států o výjimky.
  Komise členské státy požádala, aby do svých programů rozvoje venkova zahrnuly jasné vymezení, na jehož základě by byla opatření rozlišena podle povahy nebo podle hodnoty; to určuje, zda jsou financována z programu rozvoje venkova nebo z operačních programů. |
| --- | --- |

84. a 85.

Výjimky musí být odůvodněny objektivními kritérii a po konzultacích s členskými státy. Útvary Komise se soustavně podílejí na předchozím posuzování žádostí členských států o výjimky.

Komise členské státy požádala, aby do svých programů rozvoje venkova zahrnuly jasné vymezení, na jehož základě by byla opatření rozlišena podle povahy nebo podle hodnoty; to určuje, zda jsou financována z programu rozvoje venkova nebo z operačních programů.

| 86. | Podle čl. 37 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 je úlohou programování rozvoje venkova prokázat, že žádost o výjimku neohrozí soudržnost mezi 1. a 2. pilířem. Soudržnost mezi společnou organizací trhu s ovocem a zeleninou a rozvojem venkova bude zvažována jako součást širšího hodnocení dopadu, jež v současnosti probíhá. |
| --- | --- |

86.

Podle čl. 37 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 je úlohou programování rozvoje venkova prokázat, že žádost o výjimku neohrozí soudržnost mezi 1. a 2. pilířem. Soudržnost mezi společnou organizací trhu s ovocem a zeleninou a rozvojem venkova bude zvažována jako součást širšího hodnocení dopadu, jež v současnosti probíhá.

ZÁVĚRY

| 87. | V rámci systému společného řízení jsou především členské státy odpovědné za vyhodnocení a kontrolu účinnosti daného opatření. Komise pravidelně projednává fungování režimu podpory, včetně záležitostí souvisejících s účinností, s členskými státy na zasedáních řídícího výboru. Záležitosti, které vyžadují objasnění, jsou dále projednávány na dvoustranných schůzkách mezi Komisí a členskými státy.
  Během různých výjezdních auditů ke schválení účetní závěrky nebo auditů dokumentace Komise věnovala zvláštní pozornost zajištění, aby systémy řízení a kontroly členských států nabízely přiměřenou jistotu, že oznámené výdaje odpovídají právním požadavkům. To popřípadě vedlo k posouzení shody postupů schvalování a sledování operačních programů. Nedostatky jsou řešeny v rámci procesu schvalování účetní závěrky a v případě potřeby vedou k finančním opravám uloženým dotyčnému členskému státu. |
| --- | --- |

87.

V rámci systému společného řízení jsou především členské státy odpovědné za vyhodnocení a kontrolu účinnosti daného opatření. Komise pravidelně projednává fungování režimu podpory, včetně záležitostí souvisejících s účinností, s členskými státy na zasedáních řídícího výboru. Záležitosti, které vyžadují objasnění, jsou dále projednávány na dvoustranných schůzkách mezi Komisí a členskými státy.

Během různých výjezdních auditů ke schválení účetní závěrky nebo auditů dokumentace Komise věnovala zvláštní pozornost zajištění, aby systémy řízení a kontroly členských států nabízely přiměřenou jistotu, že oznámené výdaje odpovídají právním požadavkům. To popřípadě vedlo k posouzení shody postupů schvalování a sledování operačních programů. Nedostatky jsou řešeny v rámci procesu schvalování účetní závěrky a v případě potřeby vedou k finančním opravám uloženým dotyčnému členskému státu.

| 88. | Komise uznává obavy Účetního dvora. Avšak ve více než 70 % případů, v nichž Účetní dvůr prováděl audit, bylo možno jasně zaznamenat nebo předpokládat určitý pokrok směrem k souvisejícím cílům.
  Komise zavedla seznamy způsobilosti, které (bylo-li to přiměřeně možné) jednoznačně stanoví, co lze financovat. Je na vnitrostátních orgánech, aby zajistily, že programy, které schválí, jsou v souladu nejen s těmito pokyny, ale rovněž se souhrnnými cíli stanovenými v nařízeních. Členské státy rozhodují o svých vlastních podrobných správních opatřeních a Komise ověřuje, zda jsou tato opatření v souladu s nařízeními, která stanoví počet kontrol na přiměřené úrovni. Připomínky Komise na základě výjezdních auditů v roce 2005 naznačují několik případů, kdy členské státy vykládaly právo EU velmi široce. |
| --- | --- |

88.

Komise uznává obavy Účetního dvora. Avšak ve více než 70 % případů, v nichž Účetní dvůr prováděl audit, bylo možno jasně zaznamenat nebo předpokládat určitý pokrok směrem k souvisejícím cílům.

Komise zavedla seznamy způsobilosti, které (bylo-li to přiměřeně možné) jednoznačně stanoví, co lze financovat. Je na vnitrostátních orgánech, aby zajistily, že programy, které schválí, jsou v souladu nejen s těmito pokyny, ale rovněž se souhrnnými cíli stanovenými v nařízeních. Členské státy rozhodují o svých vlastních podrobných správních opatřeních a Komise ověřuje, zda jsou tato opatření v souladu s nařízeními, která stanoví počet kontrol na přiměřené úrovni. Připomínky Komise na základě výjezdních auditů v roce 2005 naznačují několik případů, kdy členské státy vykládaly právo EU velmi široce.

| 89. | Komise s potěšením bere na vědomí, že zjištění Účetního dvora poskytují celkově kladný obraz o pokroku, jehož organizace producentů díky podpoře Společenství dosáhly. |
| --- | --- |

89.

Komise s potěšením bere na vědomí, že zjištění Účetního dvora poskytují celkově kladný obraz o pokroku, jehož organizace producentů díky podpoře Společenství dosáhly.

| 90. | Komise se domnívá, že i když se nějaké opatření nemusí jevit jako účinné, pokud jde o dosažení významného pokroku směrem k cílům uvedeným v čl. 15 odst. 4 nařízení Rady, podpora by se měla považovat za účinnou s ohledem na zvýšení příjmů producentů zvýšením jejich konkurenceschopnosti, což je jeden ze souhrnných cílů, o něž politika usiluje. Komise však souhlasí s tím, že by podpora mohla být účinnější, kdyby byla lépe zacílena, a bude se touto otázkou zabývat při probíhajícím posuzování dopadu. |
| --- | --- |

90.

Komise se domnívá, že i když se nějaké opatření nemusí jevit jako účinné, pokud jde o dosažení významného pokroku směrem k cílům uvedeným v čl. 15 odst. 4 nařízení Rady, podpora by se měla považovat za účinnou s ohledem na zvýšení příjmů producentů zvýšením jejich konkurenceschopnosti, což je jeden ze souhrnných cílů, o něž politika usiluje. Komise však souhlasí s tím, že by podpora mohla být účinnější, kdyby byla lépe zacílena, a bude se touto otázkou zabývat při probíhajícím posuzování dopadu.

| 91. | Komise uznává, že účinky operačních programů nelze považovat za jediného činitele, který posouvá producenty směrem k cílům stanoveným v nařízení Rady. Přispívají však k přístupu zaměřenému více na trh. Tržní síly (zejména v poslední době) vystavují producenty mimořádnému tlaku, což vede k velkým krizím u předních produktů EU (tj. broskve, citrusy, hroznové víno, rajčata, rajčata určená ke zpracování).
  V důsledku těchto krizí mohou producenti v boji za ekonomické přežití a se snížením nákladů jako prioritou věnovat méně pozornosti hlediskům jakosti a zanedbávat otázky životního prostředí. Toto riziko způsobuje, že operační programy jsou důležitým prvkem, který zajišťuje, aby se producenti při své činnosti soustředili na otázky jakosti a životního prostředí. |
| --- | --- |

91.

Komise uznává, že účinky operačních programů nelze považovat za jediného činitele, který posouvá producenty směrem k cílům stanoveným v nařízení Rady. Přispívají však k přístupu zaměřenému více na trh. Tržní síly (zejména v poslední době) vystavují producenty mimořádnému tlaku, což vede k velkým krizím u předních produktů EU (tj. broskve, citrusy, hroznové víno, rajčata, rajčata určená ke zpracování).

V důsledku těchto krizí mohou producenti v boji za ekonomické přežití a se snížením nákladů jako prioritou věnovat méně pozornosti hlediskům jakosti a zanedbávat otázky životního prostředí. Toto riziko způsobuje, že operační programy jsou důležitým prvkem, který zajišťuje, aby se producenti při své činnosti soustředili na otázky jakosti a životního prostředí.

| 92. | Komise si je vědoma nedostatků, na něž Účetní dvůr poukázal. Avšak tato koncepce politiky (majíc na paměti lepší přístup na trh na základě rozvojové agendy z Dohá a rostoucí koncentraci na straně poptávky) je dosud nejlepším nástrojem, který lze využít k úsilí o dosažení vyváženějšího řetězce (od producenta ke spotřebiteli). Jedním z cílů nadcházející reformy je zabývat se nedostatky a posílit dostupné nástroje, zejména podporovat fúze mezi organizacemi producentů, sdružení organizací producentů, spolupráci mezi organizacemi producentů a organizace producentů s mezinárodním rozměrem. |
| --- | --- |

92.

Komise si je vědoma nedostatků, na něž Účetní dvůr poukázal. Avšak tato koncepce politiky (majíc na paměti lepší přístup na trh na základě rozvojové agendy z Dohá a rostoucí koncentraci na straně poptávky) je dosud nejlepším nástrojem, který lze využít k úsilí o dosažení vyváženějšího řetězce (od producenta ke spotřebiteli). Jedním z cílů nadcházející reformy je zabývat se nedostatky a posílit dostupné nástroje, zejména podporovat fúze mezi organizacemi producentů, sdružení organizací producentů, spolupráci mezi organizacemi producentů a organizace producentů s mezinárodním rozměrem.

| 93. | Komise je názoru, že předchozí kontroly, které provádějí její útvary v souvislosti se žádostmi členských států o výjimky podle čl. 37 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1257/99, byly dostatečné, aby zajistily soudržnost mezi těmito dvěma nástroji. Důvody neuspokojivé účasti producentů v režimu budou posouzeny v rámci budoucích hodnocení. |
| --- | --- |

93.

Komise je názoru, že předchozí kontroly, které provádějí její útvary v souvislosti se žádostmi členských států o výjimky podle čl. 37 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1257/99, byly dostatečné, aby zajistily soudržnost mezi těmito dvěma nástroji. Důvody neuspokojivé účasti producentů v režimu budou posouzeny v rámci budoucích hodnocení.

DOPORUČENÍ

| 94. | Tato otázka bude posuzována a patřičně řešena v nadcházejícím přezkumu společné organizace trhu (konec roku 2006) s cílem v budoucnu režim podpory zjednodušit a zefektivnit.
  Výsledky hodnocení by mohly vést k dodatečným legislativním iniciativám Komise, pokud se bude mít za to, že pomohou dosáhnout cílů režimu. |
| --- | --- |

94.

Tato otázka bude posuzována a patřičně řešena v nadcházejícím přezkumu společné organizace trhu (konec roku 2006) s cílem v budoucnu režim podpory zjednodušit a zefektivnit.

Výsledky hodnocení by mohly vést k dodatečným legislativním iniciativám Komise, pokud se bude mít za to, že pomohou dosáhnout cílů režimu.

| 95. | Komise posuzuje dopad při přípravě na návrh reformy společné organizace trhu, který má být předložen v roce 2006. Souhlasí s cíli vyjádřenými v doporučeních Účetního dvora a jako součást posuzování dopadu přezkoumá způsob, jak by jich bylo možno dosáhnout co nejlépe. |
| --- | --- |

95.

Komise posuzuje dopad při přípravě na návrh reformy společné organizace trhu, který má být předložen v roce 2006. Souhlasí s cíli vyjádřenými v doporučeních Účetního dvora a jako součást posuzování dopadu přezkoumá způsob, jak by jich bylo možno dosáhnout co nejlépe.

| 96. | Komise zlepší svou schopnost v oblasti shromažďování údajů a vypracovávání příslušných ukazatelů. K řešení otázky spolehlivosti GŘ AGRI zahajuje v roce 2006 IT projekt k zavedení vhodné databáze počínaje rokem 2007. |
| --- | --- |

96.

Komise zlepší svou schopnost v oblasti shromažďování údajů a vypracovávání příslušných ukazatelů. K řešení otázky spolehlivosti GŘ AGRI zahajuje v roce 2006 IT projekt k zavedení vhodné databáze počínaje rokem 2007.

| 97. | Rozsah hodnocení a otázky pro vyhodnocení budou stanoveny při přípravě specifikací nabídkového řízení. Připomínky Účetního dvora budou vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

97.

Rozsah hodnocení a otázky pro vyhodnocení budou stanoveny při přípravě specifikací nabídkového řízení. Připomínky Účetního dvora budou vzaty v úvahu.

| 98. | Komise se bude v návrhu reformy zabývat otázkou nedostatečné organizace v členských státech, které jsou hlavními producenty ovoce a zeleniny, tím, že bude účinněji podněcovat k členství v organizacích producentů. |
| --- | --- |

98.

Komise se bude v návrhu reformy zabývat otázkou nedostatečné organizace v členských státech, které jsou hlavními producenty ovoce a zeleniny, tím, že bude účinněji podněcovat k členství v organizacích producentů.

| 99. a 100. | V odvětví, v němž nabídka čelí stále silnější vyjednávací síle na straně poptávky, koncentrace nabídky je a bude správným nástrojem k zajištění vyváženějšího trhu. Rozsah hodnocení a otázky pro vyhodnocení budou stanoveny při přípravě specifikací nabídkového řízení. Připomínky Účetního dvora budou vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

99. a 100.

V odvětví, v němž nabídka čelí stále silnější vyjednávací síle na straně poptávky, koncentrace nabídky je a bude správným nástrojem k zajištění vyváženějšího trhu. Rozsah hodnocení a otázky pro vyhodnocení budou stanoveny při přípravě specifikací nabídkového řízení. Připomínky Účetního dvora budou vzaty v úvahu.

---