# Eiropas Savienības C 273/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 273 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 9. novembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 273

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 9. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta |
| 2006/C 273/1 | Eiropas Kopienu Revīzijas palātas Atzinums Nr. 3/2006 par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos ievieš pagaidu pasākumus Eiropas Kopienu ierēdņu iecelšanai amatā | 1 |
| 2006/C 273/2 | Atzinums Nr. 4/2006 par projektu Padomes regulai, ar ko groza 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam | 2 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta

2006/C 273/1

Eiropas Kopienu Revīzijas palātas Atzinums Nr. 3/2006 par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos ievieš pagaidu pasākumus Eiropas Kopienu ierēdņu iecelšanai amatā

1

2006/C 273/2

Atzinums Nr. 4/2006 par projektu Padomes regulai, ar ko groza 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

Euratom

2

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta

| 9.11.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 273/1

---

EIROPAS KOPIENU REVĪZIJAS PALĀTAS ATZINUMS Nr. 3/2006

par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos ievieš pagaidu pasākumus Eiropas Kopienu ierēdņu iecelšanai amatā

(2006/C 273/01)

Komisija 2006. gada 7. jūnijā iesniedza Padomei priekšlikumu par Padomes regulu, ar ko sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos ievieš pagaidu pasākumus Eiropas Kopienu ierēdņu iecelšanai amatā (1).

Vēstulē, ko Palāta saņēma 2006. gada 6. jūlijā, Padome lūdza Palātai sniegt atzinumu par šo priekšlikumu.

Šā priekšlikuma mērķis ir uz laiku nepiemērot Civildienesta noteikumus par personāla atlasi, ieceļot amatā ierēdņus no jaunajām dalībvalstīm.

Palāta ir iepazinusies ar šo priekšlikumu un sniegusi šo atzinumu.

EIROPAS KOPIENU REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā EK dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 283. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 7. jūnija priekšlikumu,

ņemot vērā Padomes lūgumu, ko Palāta saņēmusi 2006. gada 6. jūlijā, sniegt atzinumu par šo priekšlikumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

Palātai nav komentāru par Komisijas priekšlikumu.

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2006. gada 14. septembra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  COM(2006) 271, 6.6.2006. galīgā redakcija.

1

---

| 9.11.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 273/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 273/2

---

ATZINUMS Nr. 4/2006

par projektu Padomes regulai, ar ko groza 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2006/C 273/02)

SATURS

| 1–2 | Ievads |
| --- | --- |

1–2

| 3–4 | Atkāpes no budžeta principiem |
| --- | --- |

3–4

| 5–6 | Efektīvas un rezultatīvas iekšējās kontroles princips |
| --- | --- |

5–6

| 7–9 | Budžeta izpildes metodes: atbilstība Finanšu regulas noteikumiem |
| --- | --- |

7–9

| 10–12 | Finanšu dalībnieku atbildība |
| --- | --- |

10–12

| 10–11 | Kredītrīkotājs |
| --- | --- |

10–11

| 12 | Grāmatvedis |
| --- | --- |

12

| 13 | Noteikumi par līgumiem, kurus piešķir Kopienas iestādes uz savu rēķinu |
| --- | --- |

13

| 14–16 | Dotācijas un subsīdijas |
| --- | --- |

14–16

| 17–19 | Ārējās darbības |
| --- | --- |

17–19

| 20 | Budžeta un finanšu pārvaldības pārskats |
| --- | --- |

20

| 21–24 | Pārskatu iesniegšanas un revīzijas grafiks |
| --- | --- |

21–24

EIROPAS KOPIENU REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 248. panta 4. punktu un 279. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 160.C panta 4. punktu un 183. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un jo īpaši tās 184. pantu, kas paredz šo regulu ik pēc trim gadiem pārskatīt,

ņemot vērā Palātas Atzinumu Nr. 10/2005 (2) par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko iepriekš minēto regulu groza (3),

ņemot vērā Palātas Atzinumu Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (un priekšlikumu par Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmu) (4),

ņemot vērā Palātas Atzinumu Nr. 2/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

ņemot vērā grozīto priekšlikumu par Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6),

ņemot vērā Padomes 2006. gada 26. jūnijā Revīzijas palātai iesniegto lūgumu sniegt atzinumu par šo priekšlikumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

IEVADS

| 1. | Pirmo priekšlikumu grozīt pašlaik spēkā esošo Finanšu regulu Komisija iesniedza 2005. gada maijā. Iestāžu apspriešanās rezultātā tagad ir nolemts iesniegt pārskatītu priekšlikumu, kurā, cita starpā:






  — | mēģināts panākt labāku līdzsvaru starp finanšu interešu aizsardzību un administratīvo izmaksu samērību, un lietotājam draudzīgām procedūrām; |
| --- | --- | --- |

1.

Pirmo priekšlikumu grozīt pašlaik spēkā esošo Finanšu regulu Komisija iesniedza 2005. gada maijā. Iestāžu apspriešanās rezultātā tagad ir nolemts iesniegt pārskatītu priekšlikumu, kurā, cita starpā:

—

mēģināts panākt labāku līdzsvaru starp finanšu interešu aizsardzību un administratīvo izmaksu samērību, un lietotājam draudzīgām procedūrām;

| — | budžeta principu stiprināšana, ierobežojot pieļautās atkāpes, ieviešot efektīvas un rezultatīvas kontroles principus un proporcionalitātes principu, kā arī caurskatāmības principa turpmāka attīstība, sniedzot informāciju par Kopienas līdzekļu saņēmējiem; |
| --- | --- |

—

budžeta principu stiprināšana, ierobežojot pieļautās atkāpes, ieviešot efektīvas un rezultatīvas kontroles principus un proporcionalitātes principu, kā arī caurskatāmības principa turpmāka attīstība, sniedzot informāciju par Kopienas līdzekļu saņēmējiem;

| — | paskaidrotas Komisijas grāmatveža funkcijas un pienākumi; |
| --- | --- |

—

paskaidrotas Komisijas grāmatveža funkcijas un pienākumi;

| — | publiskā iepirkuma procedūras labāk saskaņotas ar Kopienas direktīvas noteikumiem (7); |
| --- | --- |

—

publiskā iepirkuma procedūras labāk saskaņotas ar Kopienas direktīvas noteikumiem (7);

| — | plašāk izvērsta iestāžu sadarbība, jo īpaši publiskā iepirkuma procedūru jomā; |
| --- | --- |

—

plašāk izvērsta iestāžu sadarbība, jo īpaši publiskā iepirkuma procedūru jomā;

| — | ārējam atbalstam ieviesti detalizētāki noteikumi. |
| --- | --- |

—

ārējam atbalstam ieviesti detalizētāki noteikumi.

| 2. | Palāta uzskata, ka ieviestie grozījumi kopumā sekmēs uzlabotu vispārējās finanšu kontroles vidi. Tomēr vajadzīgi turpmāki skaidrojumi un saglabājas dažas neatbilstības un nesaskaņotība, proti, attiecībā uz:






  — | atkāpēm no budžeta principiem; |
| --- | --- | --- |

2.

Palāta uzskata, ka ieviestie grozījumi kopumā sekmēs uzlabotu vispārējās finanšu kontroles vidi. Tomēr vajadzīgi turpmāki skaidrojumi un saglabājas dažas neatbilstības un nesaskaņotība, proti, attiecībā uz:

—

atkāpēm no budžeta principiem;

| — | jauno efektīvas un rezultatīvas iekšējās kontroles principu; |
| --- | --- |

—

jauno efektīvas un rezultatīvas iekšējās kontroles principu;

| — | budžeta izpildes metodēm un to atbilstību Finanšu regulas noteikumiem; |
| --- | --- |

—

budžeta izpildes metodēm un to atbilstību Finanšu regulas noteikumiem;

| — | finanšu dalībnieku – kredītrīkotāja, grāmatveža – un Komisijas atbildību; |
| --- | --- |

—

finanšu dalībnieku – kredītrīkotāja, grāmatveža – un Komisijas atbildību;

| — | izņēmumiem un noteikumiem, kas attiecas uz līgumiem, kurus piešķir Kopienas iestādes uz savu rēķinu; |
| --- | --- |

—

izņēmumiem un noteikumiem, kas attiecas uz līgumiem, kurus piešķir Kopienas iestādes uz savu rēķinu;

| — | atsevišķiem noteikumiem, kas attiecas uz dotācijām komunikācijas darbībām, vienlaicīgi piešķirtām dotācijām un darbības dotāciju atjaunošanu; |
| --- | --- |

—

atsevišķiem noteikumiem, kas attiecas uz dotācijām komunikācijas darbībām, vienlaicīgi piešķirtām dotācijām un darbības dotāciju atjaunošanu;

| — | noteikumiem, kas ierosināti saistībā ar ārējām darbībām par summām, kas maksājamas no avansa kontiem krīzes pārvarēšanas atbalstam un humānajai palīdzībai, kā arī līgumu un maksājumu termiņiem; |
| --- | --- |

—

noteikumiem, kas ierosināti saistībā ar ārējām darbībām par summām, kas maksājamas no avansa kontiem krīzes pārvarēšanas atbalstam un humānajai palīdzībai, kā arī līgumu un maksājumu termiņiem;

| — | budžeta un finanšu vadības pārskata saturu; |
| --- | --- |

—

budžeta un finanšu vadības pārskata saturu;

| — | Kopienas pārskatu iesniegšanas un revīzijas grafiku. |
| --- | --- |

—

Kopienas pārskatu iesniegšanas un revīzijas grafiku.

Šie jautājumi skatīti turpmākajos punktos.

ATKĀPES NO BUDŽETA PRINCIPIEM

| 3. | Lai gan Palāta atzinīgi vērtē to, ka ieviests jauns budžeta princips par efektīvu un rezultatīvu iekšējo kontroli (8), tāpat arī proporcionalitātes princips (9), kā arī izvērsts caurskatāmības jēdziens (10), atsevišķi ieviestie grozījumi mazina budžeta lēmējinstitūcijas kontroli pār budžeta pārvaldību. Jo īpaši saglabājas dažas atkāpes, uz ko Palāta norādīja iepriekšējā atzinumā (11). Turklāt ir ieviestas jaunas atkāpes, tādas kā ierosinātajā 158. pantā paredzētā iespēja tehniskajai palīdzībai struktūrfondu jomā neierobežoti izdarīt pārvietojumus no vienas budžeta sadaļas uz citu. |
| --- | --- |

3.

Lai gan Palāta atzinīgi vērtē to, ka ieviests jauns budžeta princips par efektīvu un rezultatīvu iekšējo kontroli (8), tāpat arī proporcionalitātes princips (9), kā arī izvērsts caurskatāmības jēdziens (10), atsevišķi ieviestie grozījumi mazina budžeta lēmējinstitūcijas kontroli pār budžeta pārvaldību. Jo īpaši saglabājas dažas atkāpes, uz ko Palāta norādīja iepriekšējā atzinumā (11). Turklāt ir ieviestas jaunas atkāpes, tādas kā ierosinātajā 158. pantā paredzētā iespēja tehniskajai palīdzībai struktūrfondu jomā neierobežoti izdarīt pārvietojumus no vienas budžeta sadaļas uz citu.

| 4. | No otras puses, ierosinājumi piedāvā maz iespēju iestādēm, izņemot Komisiju, vienkāršot budžeta procedūras pamatotiem budžeta grozījumiem, tādējādi ierobežojot šīm iestādēm vajadzīgo elastību personālvadības jomā. |
| --- | --- |

4.

No otras puses, ierosinājumi piedāvā maz iespēju iestādēm, izņemot Komisiju, vienkāršot budžeta procedūras pamatotiem budžeta grozījumiem, tādējādi ierobežojot šīm iestādēm vajadzīgo elastību personālvadības jomā.

EFEKTĪVAS UN REZULTATĪVAS IEKŠĒJĀS KONTROLES PRINCIPS

| 5. | Lai gan Palāta atzinīgi vērtē jauno efektīvas un rezultatīvas kontroles principu, kas ieviests ierosinātajā 30.a pantā, šo principu turpmāk jāizvērš, lai nodrošinātu tā efektīvu īstenošanu saskaņā ar principiem, kas ierosināti Palātas Atzinumā Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (un priekšlikumu par Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmu). Jo īpaši:






  — | būs jādefinē iekšējo kontroles sistēmu kopējās iezīmes dažādām budžeta jomām un attiecīgi jārīkojas, lai kontrolētu pārbaužu izmaksas un novērtētu ieguvumu no tām; |
| --- | --- | --- |

5.

Lai gan Palāta atzinīgi vērtē jauno efektīvas un rezultatīvas kontroles principu, kas ieviests ierosinātajā 30.a pantā, šo principu turpmāk jāizvērš, lai nodrošinātu tā efektīvu īstenošanu saskaņā ar principiem, kas ierosināti Palātas Atzinumā Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (un priekšlikumu par Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmu). Jo īpaši:

—

būs jādefinē iekšējo kontroles sistēmu kopējās iezīmes dažādām budžeta jomām un attiecīgi jārīkojas, lai kontrolētu pārbaužu izmaksas un novērtētu ieguvumu no tām;

| — | ir svarīgi, lai Komisija izveidotu loģisko pamatu, izmantojot kopējus principus un standartus, kā arī veiktu atbilstīgu pārraudzību, kas attiektos uz visiem administrācijas līmeņiem gan iestādēs, gan dalībvalstīs nolūkā nodrošināt pārbaužu integrāciju un koordināciju; |
| --- | --- |

—

ir svarīgi, lai Komisija izveidotu loģisko pamatu, izmantojot kopējus principus un standartus, kā arī veiktu atbilstīgu pārraudzību, kas attiektos uz visiem administrācijas līmeņiem gan iestādēs, gan dalībvalstīs nolūkā nodrošināt pārbaužu integrāciju un koordināciju;

| — | lai gan tā ir pamatkoncepcija, kas balsta integrēto iekšējās kontroles pamatsistēmu, nav norāžu par to, kā būtu definējams “pieļaujamais riska līmenis”, vai kuram un kad tas būtu jādara. Turklāt nav noteikta attiecība starp pieļaujamo riska līmeni un pārbaužu izmaksu/ ieguvumu līdzsvaru. |
| --- | --- |

—

lai gan tā ir pamatkoncepcija, kas balsta integrēto iekšējās kontroles pamatsistēmu, nav norāžu par to, kā būtu definējams “pieļaujamais riska līmenis”, vai kuram un kad tas būtu jādara. Turklāt nav noteikta attiecība starp pieļaujamo riska līmeni un pārbaužu izmaksu/ ieguvumu līdzsvaru.

| 6. | Kopumā Komisijas loma integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmā nav paskaidrota. Turklāt koncepcijas panākumi ir būtiski atkarīgi no Komisijas, kam ir galvenā loma šāda pamata izstrādē, kontrolē un pārraudzībā. Saistībā ar to ir vērts atzīmēt, ka Komisijas pārraudzības loma ir paredzēta tikai tad, kad tā deleģē pārvaldības funkcijas, centralizēti izpildot budžetu, ar netieši centralizētu pārvaldību un decentralizētās pārvaldības gadījumā (sk. ierosināto 54. un 56. pantu). |
| --- | --- |

6.

Kopumā Komisijas loma integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmā nav paskaidrota. Turklāt koncepcijas panākumi ir būtiski atkarīgi no Komisijas, kam ir galvenā loma šāda pamata izstrādē, kontrolē un pārraudzībā. Saistībā ar to ir vērts atzīmēt, ka Komisijas pārraudzības loma ir paredzēta tikai tad, kad tā deleģē pārvaldības funkcijas, centralizēti izpildot budžetu, ar netieši centralizētu pārvaldību un decentralizētās pārvaldības gadījumā (sk. ierosināto 54. un 56. pantu).

BUDŽETA IZPILDES METODES: ATBILSTĪBA FINANŠU REGULAS NOTEIKUMIEM

| 7. | Ierosinātie grozījumi ir paredzēti, lai ieviestu uzlabotu to pienākumu kodifikāciju un sistemizāciju, kas izriet no dažādām īstenošanas metodēm un ko tādēļ atzinīgi novērtē Palāta. |
| --- | --- |

7.

Ierosinātie grozījumi ir paredzēti, lai ieviestu uzlabotu to pienākumu kodifikāciju un sistemizāciju, kas izriet no dažādām īstenošanas metodēm un ko tādēļ atzinīgi novērtē Palāta.

| 8. | Tomēr tad, ja Komisija izpilda budžetu netiešas centralizētas pārvaldības veidā (ierosinātais 56. pants), tā vairs necenšas iegūt pierādījumus, ka tiesību subjekti, kuriem uzticēta īstenošana, to dara saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem. Tas ir pretrunā Finanšu regulas 27. panta noteikumiem, kas paredz budžeta apropriācijas izmantot saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem. |
| --- | --- |

8.

Tomēr tad, ja Komisija izpilda budžetu netiešas centralizētas pārvaldības veidā (ierosinātais 56. pants), tā vairs necenšas iegūt pierādījumus, ka tiesību subjekti, kuriem uzticēta īstenošana, to dara saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem. Tas ir pretrunā Finanšu regulas 27. panta noteikumiem, kas paredz budžeta apropriācijas izmantot saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem.

| 9. | Netiešas centralizētās pārvaldības gadījumā pārskatītajā priekšlikumā paredzēts arī tas, ka Komisija var pieņemt, ka tiesību subjektu revīzijas, uzskaites un iepirkuma piešķiršanas sistēmas “ir līdzvērtīgas Kopienas pašas sistēmām, pamatojoties uz starptautiski atzītiem standartiem”. Tādējādi tiesību subjektiem, kuriem Komisija uztic budžeta izpildi šādos gadījumos, Finanšu regulas noteikumi nav saistoši. Turklāt, tā kā nav starptautiski atzītu standartu, kas attiektos uz iepirkuma sistēmām vai uz atbilstības revīziju, bezjēdzīga ir prasība pienācīgi ņemt vērā starptautiski atzītus standartus. Tas pats attiecas uz līdzīgu atsauci uz starptautiski atzītiem standartiem šā ierosinātā panta 2. punktā, kas attiecas uz saņēmējas partnervalsts iepirkuma procedūrām līdzekļu apvienošanas gadījumā. Rezultātā jomās, kurās budžetu var izpildīt ar centralizētu un netieši centralizētu pārvaldību (piemēram, PTA pamatprogrammās vai izglītības vai mācību jomas darbībā), būtībā vienam Kopienas finansējuma veidam var piemērot dažādus principus, standartus un noteikumus (sk. Palātas Atzinuma Nr. 1/2006 (12) 17. punktu). |
| --- | --- |

9.

Netiešas centralizētās pārvaldības gadījumā pārskatītajā priekšlikumā paredzēts arī tas, ka Komisija var pieņemt, ka tiesību subjektu revīzijas, uzskaites un iepirkuma piešķiršanas sistēmas “ir līdzvērtīgas Kopienas pašas sistēmām, pamatojoties uz starptautiski atzītiem standartiem”. Tādējādi tiesību subjektiem, kuriem Komisija uztic budžeta izpildi šādos gadījumos, Finanšu regulas noteikumi nav saistoši. Turklāt, tā kā nav starptautiski atzītu standartu, kas attiektos uz iepirkuma sistēmām vai uz atbilstības revīziju, bezjēdzīga ir prasība pienācīgi ņemt vērā starptautiski atzītus standartus. Tas pats attiecas uz līdzīgu atsauci uz starptautiski atzītiem standartiem šā ierosinātā panta 2. punktā, kas attiecas uz saņēmējas partnervalsts iepirkuma procedūrām līdzekļu apvienošanas gadījumā. Rezultātā jomās, kurās budžetu var izpildīt ar centralizētu un netieši centralizētu pārvaldību (piemēram, PTA pamatprogrammās vai izglītības vai mācību jomas darbībā), būtībā vienam Kopienas finansējuma veidam var piemērot dažādus principus, standartus un noteikumus (sk. Palātas Atzinuma Nr. 1/2006 (12) 17. punktu).

FINANŠU DALĪBNIEKU ATBILDĪBA

Kredītrīkotājs

| 10. | Finanšu regulas jaunā 60. panta priekšlikums paredz, ka deleģētais kredītrīkotājs “ziņo iestādei, kurā viņš strādā, par savu pienākumu izpildi, sniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju, un jebkuras atrunas saistībā ar to”. Jebkura šāda atruna nebūtu saskaņā ar tajā pašā ierosinātajā pantā paredzēto garantijas apliecinājumu, ar kuru saskaņā kredītrīkotājs apliecina, ka “informācija viņa ziņojumā sniedz patiesu un godīgu ieskatu”. Lai gan Palāta piekrīt, ka gada darbības pārskati un ģenerāldirektoru kā kredītrīkotāju garantijas apliecinājumi uzlabo caurskatāmību un pārvaldības atbildību, tā uzskata, ka visām atrunām jāattiecas uz garantijas apliecinājumiem un jābūt skaidri noteiktās ieņēmumu vai izdevumu jomās, kā tas ir tagad (sk. Palātas priekšlikumu pielikumā). |
| --- | --- |

10.

Finanšu regulas jaunā 60. panta priekšlikums paredz, ka deleģētais kredītrīkotājs “ziņo iestādei, kurā viņš strādā, par savu pienākumu izpildi, sniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju, un jebkuras atrunas saistībā ar to”. Jebkura šāda atruna nebūtu saskaņā ar tajā pašā ierosinātajā pantā paredzēto garantijas apliecinājumu, ar kuru saskaņā kredītrīkotājs apliecina, ka “informācija viņa ziņojumā sniedz patiesu un godīgu ieskatu”. Lai gan Palāta piekrīt, ka gada darbības pārskati un ģenerāldirektoru kā kredītrīkotāju garantijas apliecinājumi uzlabo caurskatāmību un pārvaldības atbildību, tā uzskata, ka visām atrunām jāattiecas uz garantijas apliecinājumiem un jābūt skaidri noteiktās ieņēmumu vai izdevumu jomās, kā tas ir tagad (sk. Palātas priekšlikumu pielikumā).

| 11. | Saistībā ar kopsavilkuma ziņojumu minētais priekšlikums tikai paredz, ka kredītrīkotāju gada pārskatu kopsavilkumi iesniedzami budžeta lēmējinstitūcijai, kamēr Komisija kā sabiedrotā neuzņemas atbildību, kas tai paredzēta Līguma 274. pantā. Turklāt priekšlikumā paredzēts, ka šis kopsavilkums jānosūta budžeta lēmējinstitūcijai ne vēlāk kā katra gada 15. jūnijā, kas ir par vēlu, lai pārskatu ņemtu vērā Palāta savā gada pārskatā (sk. turpmākos apsvērumus 23. punktā). |
| --- | --- |

11.

Saistībā ar kopsavilkuma ziņojumu minētais priekšlikums tikai paredz, ka kredītrīkotāju gada pārskatu kopsavilkumi iesniedzami budžeta lēmējinstitūcijai, kamēr Komisija kā sabiedrotā neuzņemas atbildību, kas tai paredzēta Līguma 274. pantā. Turklāt priekšlikumā paredzēts, ka šis kopsavilkums jānosūta budžeta lēmējinstitūcijai ne vēlāk kā katra gada 15. jūnijā, kas ir par vēlu, lai pārskatu ņemtu vērā Palāta savā gada pārskatā (sk. turpmākos apsvērumus 23. punktā).

Grāmatvedis

| 12. | Grozītajā priekšlikumā 61. pantam paskaidrota grāmatveža loma un pienākumi. Tajā arī paredzēts, ka, pirms iestāde pieņem pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, apliecinot, ka tie sniedz “pietiekami patiesu un godīgu ieskatu” (palātas izcēlums) iestādes finansiālajā stāvoklī. Formulējums “patiess un godīgs ieskats” ir izsmeļošs, un tā kvalitātes izcelšana ar vārdu “pietiekami” šo formulējumu nevajadzīgi “atšķaida”, līdz tas zaudē jēgu. Būtu daudz lietderīgāk, ja grāmatvedis apliecinātu, ka viņam vai viņai ir pamatota pārliecība par to, ka iesniegtie pārskati patiesi un godīgi atspoguļo iestādes finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

12.

Grozītajā priekšlikumā 61. pantam paskaidrota grāmatveža loma un pienākumi. Tajā arī paredzēts, ka, pirms iestāde pieņem pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, apliecinot, ka tie sniedz “pietiekami patiesu un godīgu ieskatu” (palātas izcēlums) iestādes finansiālajā stāvoklī. Formulējums “patiess un godīgs ieskats” ir izsmeļošs, un tā kvalitātes izcelšana ar vārdu “pietiekami” šo formulējumu nevajadzīgi “atšķaida”, līdz tas zaudē jēgu. Būtu daudz lietderīgāk, ja grāmatvedis apliecinātu, ka viņam vai viņai ir pamatota pārliecība par to, ka iesniegtie pārskati patiesi un godīgi atspoguļo iestādes finansiālo stāvokli.

NOTEIKUMI PAR LĪGUMIEM, KURUS PIEŠĶIR KOPIENAS IESTĀDES UZ SAVU RĒĶINU

| 13. | Ierosinātā 105. panta 2. punkta redakcija rada iespēju noteikt atkāpes un nosacījumus, kas precizējami Īstenošanas kārtībā. Šajā noteikumā nav ņemta vērā Finanšu regulas prioritāte, jo šī regula ir vienīgais instruments, ar kuru var noteikt atkāpes no tajā izklāstītās vispārējās kārtības un noteikumiem. |
| --- | --- |

13.

Ierosinātā 105. panta 2. punkta redakcija rada iespēju noteikt atkāpes un nosacījumus, kas precizējami Īstenošanas kārtībā. Šajā noteikumā nav ņemta vērā Finanšu regulas prioritāte, jo šī regula ir vienīgais instruments, ar kuru var noteikt atkāpes no tajā izklāstītās vispārējās kārtības un noteikumiem.

DOTĀCIJAS UN SUBSĪDIJAS

| 14. | Ar 108. panta 4. punktu ir ieviests jauns noteikums, ar ko “katra iestāde var piešķirt dotācijas par komunikācijas darbībām, ja pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ nav vajadzības izmantot publiskā iepirkuma procedūras”. Palāta uzskata, ka šī atkāpe nav pamatota, jo apstākļi, kādos publiskā iepirkuma vai dotāciju procedūras jāizmanto, attiecīgi jau ir skaidri izklāstīti Finanšu regulas V un VI sadaļā. |
| --- | --- |

14.

Ar 108. panta 4. punktu ir ieviests jauns noteikums, ar ko “katra iestāde var piešķirt dotācijas par komunikācijas darbībām, ja pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ nav vajadzības izmantot publiskā iepirkuma procedūras”. Palāta uzskata, ka šī atkāpe nav pamatota, jo apstākļi, kādos publiskā iepirkuma vai dotāciju procedūras jāizmanto, attiecīgi jau ir skaidri izklāstīti Finanšu regulas V un VI sadaļā.

| 15. | Palāta atbalsta 111. pantā ierosināto principu, ar ko pieteikuma iesniedzējam nekavējoties jāinformē kredītrīkotāji par jebkādiem vienlaicīgi iesniegtiem pieteikumiem un vienlaicīgi piešķirtām dotācijām attiecībā uz to pašu pasākumu vai to pašu darba programmu. Tomēr Palāta atzīmē, ka praksē šo principu būs grūti kontrolēt, jo īpaši darbībās, kurās iesaistīti vairāki partneri (piemēram, Eiropas pētniecības pamatprogrammas), kur Kopienas finanšu atbalstu parasti prasa saņēmēju konsorcijs. |
| --- | --- |

15.

Palāta atbalsta 111. pantā ierosināto principu, ar ko pieteikuma iesniedzējam nekavējoties jāinformē kredītrīkotāji par jebkādiem vienlaicīgi iesniegtiem pieteikumiem un vienlaicīgi piešķirtām dotācijām attiecībā uz to pašu pasākumu vai to pašu darba programmu. Tomēr Palāta atzīmē, ka praksē šo principu būs grūti kontrolēt, jo īpaši darbībās, kurās iesaistīti vairāki partneri (piemēram, Eiropas pētniecības pamatprogrammas), kur Kopienas finanšu atbalstu parasti prasa saņēmēju konsorcijs.

| 16. | Saskaņā ar ierosināto 108.a pantu dotācijas var piešķirt atbilstīgu, reāli notikušu izdevumu atmaksāšanas veidā, kā vienreizējas summas, vienotas likmes finansējumu vai šo formu kombināciju. Par darbības dotācijām ierosinātajā 113. panta 2. punktā paredzēts, ka pēc atjaunošanas tās pakāpeniski jāsamazina. Tomēr dažos pantos ierosināts, ka šis princips neattiecas uz dotācijām vienreizēju summu un vienotas likmes maksājumu veidā. Tā kā šīs dotāciju formas būtu jānosaka, pamatojoties uz labākajām pieejamajām finansējamo izmaksu aplēsēm, un būtu periodiski jāpārskata, lai nodrošinātu atbilstību principiem, kas attiecas uz dotācijām (spēkā esošās Īstenošanas kārtības 181. pants), minētā atkāpe nav pamatota. |
| --- | --- |

16.

Saskaņā ar ierosināto 108.a pantu dotācijas var piešķirt atbilstīgu, reāli notikušu izdevumu atmaksāšanas veidā, kā vienreizējas summas, vienotas likmes finansējumu vai šo formu kombināciju. Par darbības dotācijām ierosinātajā 113. panta 2. punktā paredzēts, ka pēc atjaunošanas tās pakāpeniski jāsamazina. Tomēr dažos pantos ierosināts, ka šis princips neattiecas uz dotācijām vienreizēju summu un vienotas likmes maksājumu veidā. Tā kā šīs dotāciju formas būtu jānosaka, pamatojoties uz labākajām pieejamajām finansējamo izmaksu aplēsēm, un būtu periodiski jāpārskata, lai nodrošinātu atbilstību principiem, kas attiecas uz dotācijām (spēkā esošās Īstenošanas kārtības 181. pants), minētā atkāpe nav pamatota.

ĀRĒJĀS DARBĪBAS

| 17. | Jaunais priekšlikums 63. pantā paredz, ka avansa konti izmantojami bez jebkādiem summu ierobežojumiem maksājumiem krīzes pārvarēšanas atbalsta un humānās palīdzības jomā. Šāds ierobežojumu trūkums ir pretrunā avansa kontu principam un ES finansiālo interešu aizsardzībai. Palāta uzskata, ka, lai gan šajās īpašajās darbībās jābūt elastībai, būtu jāievēro vismaz šādām darbībām paredzēto summu ierobežojumi. |
| --- | --- |

17.

Jaunais priekšlikums 63. pantā paredz, ka avansa konti izmantojami bez jebkādiem summu ierobežojumiem maksājumiem krīzes pārvarēšanas atbalsta un humānās palīdzības jomā. Šāds ierobežojumu trūkums ir pretrunā avansa kontu principam un ES finansiālo interešu aizsardzībai. Palāta uzskata, ka, lai gan šajās īpašajās darbībās jābūt elastībai, būtu jāievēro vismaz šādām darbībām paredzēto summu ierobežojumi.

| 18. | Grozījumos, kas ierosināti 166. pantam, par vienu gadu paildzināta iespēja noslēgt finansēšanas nolīgumus ar saņēmējām trešām valstīm. Turklāt tajā paredzēts, ka atsevišķus līgumus, lēmumus par dotācijām un nolīgumus, ar kuriem izpilda šādus finansēšanas nolīgumus, noslēdz vai pieņem ne vēlāk kā trīs gadus pēc finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas. Tomēr ilgtermiņa un vairākos posmos īstenojamu infrastruktūras un lauku attīstības projektu gadījumā Komisija var izņēmuma kārtā pagarināt šo termiņu līdz pieciem gadiem, nosakot to lēmumā par attiecīgā projekta finansēšanu. Šie termiņi ir noteikti, lai ņemtu vērā grūtības ar šādu projektu pabeigšanu, un Palāta tos atbalsta. |
| --- | --- |

18.

Grozījumos, kas ierosināti 166. pantam, par vienu gadu paildzināta iespēja noslēgt finansēšanas nolīgumus ar saņēmējām trešām valstīm. Turklāt tajā paredzēts, ka atsevišķus līgumus, lēmumus par dotācijām un nolīgumus, ar kuriem izpilda šādus finansēšanas nolīgumus, noslēdz vai pieņem ne vēlāk kā trīs gadus pēc finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas. Tomēr ilgtermiņa un vairākos posmos īstenojamu infrastruktūras un lauku attīstības projektu gadījumā Komisija var izņēmuma kārtā pagarināt šo termiņu līdz pieciem gadiem, nosakot to lēmumā par attiecīgā projekta finansēšanu. Šie termiņi ir noteikti, lai ņemtu vērā grūtības ar šādu projektu pabeigšanu, un Palāta tos atbalsta.

| 19. | Minētajā pantā arī paredzēta automātiska neizpildīto saistību atcelšana ceturtā gada beigās pēc gada, kurā saistības bija uzņemtas (n + 4). Tas ir ilgāk nekā atļauj “n + 3” noteikums, kas ir vispārpiemērojams budžetam. Palātas skatījumā atļauto ilgāko termiņu neattaisno instrumenti, kuru mērķis ir sagatavot pievienošanās procesā esošo valstu un kandidātvalstu pievienošanos Eiropas Savienībai, jo īpaši struktūrpasākumu jomā, kur piemēro stingrāku kārtību (n + 2). |
| --- | --- |

19.

Minētajā pantā arī paredzēta automātiska neizpildīto saistību atcelšana ceturtā gada beigās pēc gada, kurā saistības bija uzņemtas (n + 4). Tas ir ilgāk nekā atļauj “n + 3” noteikums, kas ir vispārpiemērojams budžetam. Palātas skatījumā atļauto ilgāko termiņu neattaisno instrumenti, kuru mērķis ir sagatavot pievienošanās procesā esošo valstu un kandidātvalstu pievienošanos Eiropas Savienībai, jo īpaši struktūrpasākumu jomā, kur piemēro stingrāku kārtību (n + 2).

BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBAS PĀRSKATS

| 20. | Pirmajā daļā 122. pantā paredzēts, ka 121. pantā minēto struktūru un iestāžu pārskatiem jāpievieno ziņojumi par budžeta un finanšu pārvaldību gada laikā. Pārskatītais Komisijas priekšlikums paredz, ka pārskatā “inter alia, sniedz atskaiti par apropriāciju īstenošanu līdz ar kopsavilkuma informāciju par apropriāciju pārvietošanu dažādu budžeta posteņu starpā”. Budžetu iesniedz budžeta lēmējinstitūcijām, kuras to apstiprina, pamatojoties uz tādiem principiem kā budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām/ pārvaldība pa darbības jomām. Uz šā pamata Komisijai provizoriskajam budžeta projektam jāpievieno darbības pārskati, kuros, cita starpā, paredzēti sasniedzamie mērķi un noteiktie izpildes rādītāji (ierosinātais 33. panta 2. punkts). Palātas skatījumā būtu lietderīgāk ziņojumā par budžeta un finanšu pārvaldību sniegt ziņas par šo mērķu jomā faktiski sasniegto, kā to attēlo rādītāji. |
| --- | --- |

20.

Pirmajā daļā 122. pantā paredzēts, ka 121. pantā minēto struktūru un iestāžu pārskatiem jāpievieno ziņojumi par budžeta un finanšu pārvaldību gada laikā. Pārskatītais Komisijas priekšlikums paredz, ka pārskatā “inter alia, sniedz atskaiti par apropriāciju īstenošanu līdz ar kopsavilkuma informāciju par apropriāciju pārvietošanu dažādu budžeta posteņu starpā”. Budžetu iesniedz budžeta lēmējinstitūcijām, kuras to apstiprina, pamatojoties uz tādiem principiem kā budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām/ pārvaldība pa darbības jomām. Uz šā pamata Komisijai provizoriskajam budžeta projektam jāpievieno darbības pārskati, kuros, cita starpā, paredzēti sasniedzamie mērķi un noteiktie izpildes rādītāji (ierosinātais 33. panta 2. punkts). Palātas skatījumā būtu lietderīgāk ziņojumā par budžeta un finanšu pārvaldību sniegt ziņas par šo mērķu jomā faktiski sasniegto, kā to attēlo rādītāji.

PĀRSKATU IESNIEGŠANAS UN REVĪZIJAS GRAFIKS

| 21. | Finanšu regulas redakcija 2003. gadā ieviesa jaunu laika grafiku, kas par vienu mēnesi pārvirzīja datumus, kuri noteikti Kopienas pārskatu iesniegšanai un revīzijai. Palāta Atzinumā Nr. 2/2002 (sk. 9. līdz 14. punktu) atzīmēja, ka, cita starpā, lai gan tā atbalsta paātrināto gada pārskata sagatavošanas grafiku, tā izpildei būtu vajadzīga konsekventa Finanšu regulas piemērošana un, tā kā šajā gadījumā tā nenotika, ierosinātā procedūra un laika grafiks konkrēti Palātas Gada pārskatam nebija izmantojami. |
| --- | --- |

21.

Finanšu regulas redakcija 2003. gadā ieviesa jaunu laika grafiku, kas par vienu mēnesi pārvirzīja datumus, kuri noteikti Kopienas pārskatu iesniegšanai un revīzijai. Palāta Atzinumā Nr. 2/2002 (sk. 9. līdz 14. punktu) atzīmēja, ka, cita starpā, lai gan tā atbalsta paātrināto gada pārskata sagatavošanas grafiku, tā izpildei būtu vajadzīga konsekventa Finanšu regulas piemērošana un, tā kā šajā gadījumā tā nenotika, ierosinātā procedūra un laika grafiks konkrēti Palātas Gada pārskatam nebija izmantojami.

| 22. | Šis pārskatītais laika grafiks stājās spēkā 2005. gadā. Tas sakrita arī ar uzkrājumu grāmatvedības sistēmas ieviešanu. |
| --- | --- |

22.

Šis pārskatītais laika grafiks stājās spēkā 2005. gadā. Tas sakrita arī ar uzkrājumu grāmatvedības sistēmas ieviešanu.

| 23. | Līdzšinējā pieredze ir apliecinājusi, ka pārskatītais laika grafiks rada ievērojamas grūtības, kā rezultātā Palātas revīziju skar nopietni ierobežojumi:






  — | provizoriskajos pārskatos, kas Palātai iesniegti līdz 31. martam, līdz galīgo pārskatu iesniegšanai 31. jūlijā izdarīti nozīmīgi grozījumi, un šo situāciju vēl vairāk pasliktina fakts, ka grāmatojumi ir decentralizēti, kā rezultātā Komisijas grāmatvedis var ieviest pārskatos vajadzīgos grozījumus tikai ļoti vēlā posmā, kad Palātai atliek pārāk maz laika revīzijas darba pabeigšanai; |
| --- | --- | --- |

23.

Līdzšinējā pieredze ir apliecinājusi, ka pārskatītais laika grafiks rada ievērojamas grūtības, kā rezultātā Palātas revīziju skar nopietni ierobežojumi:

—

provizoriskajos pārskatos, kas Palātai iesniegti līdz 31. martam, līdz galīgo pārskatu iesniegšanai 31. jūlijā izdarīti nozīmīgi grozījumi, un šo situāciju vēl vairāk pasliktina fakts, ka grāmatojumi ir decentralizēti, kā rezultātā Komisijas grāmatvedis var ieviest pārskatos vajadzīgos grozījumus tikai ļoti vēlā posmā, kad Palātai atliek pārāk maz laika revīzijas darba pabeigšanai;

| — | kredītrīkotāju darbības pārskatu kopsavilkums ir pabeigts tikai 15. jūnijā – datumā, līdz kuram Palātai jāsagatavo tās sākotnējie apsvērumi, attiecīgi Palātai pirms sākotnējo apsvērumu pabeigšanas nav iespējas ņemt vērā dokumentu, ko budžeta lēmējinstitūcija uzskata par vienu no galvenajiem elementiem Komisijas uzlabotajā iekšējās kontroles sistēmā; |
| --- | --- |

—

kredītrīkotāju darbības pārskatu kopsavilkums ir pabeigts tikai 15. jūnijā – datumā, līdz kuram Palātai jāsagatavo tās sākotnējie apsvērumi, attiecīgi Palātai pirms sākotnējo apsvērumu pabeigšanas nav iespējas ņemt vērā dokumentu, ko budžeta lēmējinstitūcija uzskata par vienu no galvenajiem elementiem Komisijas uzlabotajā iekšējās kontroles sistēmā;

| — | kā Palāta atzīmēja Atzinumā Nr. 2/2002, šī situācija nelabvēlīgi ietekmē ne tikai Palātu, bet arī dalībvalstis, jo tām nepietiek laika atbildēt, lai šīs atbildes ņemtu vērā, pirms Palāta pabeidz savu gada pārskatu. |
| --- | --- |

—

kā Palāta atzīmēja Atzinumā Nr. 2/2002, šī situācija nelabvēlīgi ietekmē ne tikai Palātu, bet arī dalībvalstis, jo tām nepietiek laika atbildēt, lai šīs atbildes ņemtu vērā, pirms Palāta pabeidz savu gada pārskatu.

| 24. | Palātas pieredze rāda, ka minimālais laikposms, kas vajadzīgs revīzijas veikšanai, ir divpadsmit darba nedēļas pēc provizorisko pārskatu publicēšanas, un revīzijas pabeigšanai ir vajadzīgas vēl trīs darba nedēļas pēc galīgo pārskatu publicēšanas. Tādējādi, lai Palātai pietiktu laika pabeigt tās gada darbu, jo īpaši ar pārskatiem un pārējiem ticamības deklarācijas aspektiem, ir nepieciešams vai nu pārcelt galīgo pārskatu iesniegšanas termiņu Palātā uz 30. jūniju, vai mainīt datumu, kurā Palāta iesniedz savus sākotnējos apsvērumus, uz 15. jūliju, un datumu, kurā jāsagatavo gada pārskats, uz 30. novembri, kā tas bija agrāk. |
| --- | --- |

24.

Palātas pieredze rāda, ka minimālais laikposms, kas vajadzīgs revīzijas veikšanai, ir divpadsmit darba nedēļas pēc provizorisko pārskatu publicēšanas, un revīzijas pabeigšanai ir vajadzīgas vēl trīs darba nedēļas pēc galīgo pārskatu publicēšanas. Tādējādi, lai Palātai pietiktu laika pabeigt tās gada darbu, jo īpaši ar pārskatiem un pārējiem ticamības deklarācijas aspektiem, ir nepieciešams vai nu pārcelt galīgo pārskatu iesniegšanas termiņu Palātā uz 30. jūniju, vai mainīt datumu, kurā Palāta iesniedz savus sākotnējos apsvērumus, uz 15. jūliju, un datumu, kurā jāsagatavo gada pārskats, uz 30. novembri, kā tas bija agrāk.

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2006. gada 14. septembra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002. Kļūdas labojums publicēts OV L 25, 30.1.2003.

1

(2)  OV C 13, 18.1.2006.

2

(3)  COM(2005) 181, 2005. gada 3. maija galīgā redakcija.

3

(4)  OV C 107, 30.4.2004.

4

(5)  OV C 92, 17.4.2002.

5

(6)  COM(2006) 213, 2006. gada 18. maija galīgā redakcija.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/18/EK (OV L 134, 30.4.2004.).

7

(8)  Sk. šādus ierosinātos pantus – 3., 30.a, 53.b, 54., 56. un 60.

8

(9)  Sk. šādus ierosinātos pantus – 3. un 28.a.

9

(10)  Sk. šādus ierosinātos pantus – 53.b panta 2. punkta d) apakšpunktu, 53.c panta 3. punktu, 53.d panta 3. punktu un 56. panta 1. punkta f) apakšpunktu.

10

(11)  Atzinums Nr. 10/2005, 19., 20., 22. un 24. pants.

11

(12)  OV C 203, 25.8.2006.

12

---

PIELIKUMS

60. panta 7. punkts

| Komisijas sākotnējais priekšlikums | Komisijas pārskatītais priekšlikums | Palātas priekšlikums |
| --- | --- | --- |
| Deleģētais kredītrīkotājs ziņo iestādei, kurā viņš strādā, par savu pienākumu izpildi, sniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju, un garantijas apliecinājumu, kurā apgalvots, ka informācija viņa ziņojumā sniedz patiesu un godīgu ieskatu. | Deleģētais kredītrīkotājs ziņo iestādei, kurā viņš strādā, par savu pienākumu izpildi, sniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju, un jebkuras atrunas saistībā ar to, kam pievienots garantijas apliecinājums, kurā apgalvots, ka informācija viņa ziņojumā sniedz patiesu un godīgu ieskatu. | Deleģētais kredītrīkotājs ziņo iestādei, kurā viņš strādā, par savu pienākumu izpildi, sniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju, un jebkuras atrunas saistībā ar to, kam pievienots garantijas apliecinājums, kurā apgalvots, ka informācija viņa ziņojumā sniedz patiesu un godīgu ieskatu, izņemot gadījumu, ja citādi norādīts kādā no atrunām, kas attiecas uz noteiktām ieņēmumu vai izdevumu jomām. |

Komisijas sākotnējais priekšlikums

Komisijas pārskatītais priekšlikums

Palātas priekšlikums

Deleģētais kredītrīkotājs ziņo iestādei, kurā viņš strādā, par savu pienākumu izpildi, sniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju, un garantijas apliecinājumu, kurā apgalvots, ka informācija viņa ziņojumā sniedz patiesu un godīgu ieskatu.

Deleģētais kredītrīkotājs ziņo iestādei, kurā viņš strādā, par savu pienākumu izpildi, sniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju, un jebkuras atrunas saistībā ar to, kam pievienots garantijas apliecinājums, kurā apgalvots, ka informācija viņa ziņojumā sniedz patiesu un godīgu ieskatu.

Deleģētais kredītrīkotājs ziņo iestādei, kurā viņš strādā, par savu pienākumu izpildi, sniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju, un jebkuras atrunas saistībā ar to, kam pievienots garantijas apliecinājums, kurā apgalvots, ka informācija viņa ziņojumā sniedz patiesu un godīgu ieskatu, izņemot gadījumu, ja citādi norādīts kādā no atrunām, kas attiecas uz noteiktām ieņēmumu vai izdevumu jomām.

---