# Europos Sąjungos C 238E/2006

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 238E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 49 tomas2006m. spalio 3d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 238E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

49 tomas2006m. spalio 3d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Taryba |
| 2006/C 238E/1 | 2006 m. birželio 27 d. Tarybos bendroji pozicija (EB) Nr. 10/2006, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE +) | 1 |
| 2006/C 238E/2 | 2006 m. liepos 18 d. Tarybos bendroji pozicija (EB) Nr. 11/2006, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, nustatantį programą Kultūra (2007–2013 m.) | 18 |
| 2006/C 238E/3 | 2006 m. liepos 18 d. Tarybos bendroji pozicija (EB) Nr. 12/2006, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, nustatantį Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą Progress | 31 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Taryba

2006/C 238E/1

2006 m. birželio 27 d. Tarybos bendroji pozicija (EB) Nr. 10/2006, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE +)

1

2006/C 238E/2

2006 m. liepos 18 d. Tarybos bendroji pozicija (EB) Nr. 11/2006, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, nustatantį programą Kultūra (2007–2013 m.)

18

2006/C 238E/3

2006 m. liepos 18 d. Tarybos bendroji pozicija (EB) Nr. 12/2006, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, nustatantį Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą Progress

31

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Taryba

| 3.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 238/1

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 10/2006

Tarybos priimta 2006 m. birželio 27 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2006 dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE +)

(2006/C 238 E/01)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 175 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Aplinkos apsauga yra vienas iš svarbiausių tikslų, nustatytų Europos Vadovų Tarybos priimtose deklaracijose dėl tvaraus vystymosi pagrindinių principų. Ji yra Bendrijos bendro finansavimo prioritetas, ir finansuojama turėtų būti visų pirma taikant Bendrijos horizontaliuosius finansinius instrumentus, įskaitant Europos regioninės plėtros fondą, Europos socialinį fondą, Sanglaudos fondą, Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai, Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, Europos žuvininkystės fondą ir Septintąją mokslinių tyrimų pagrindų programą. |
| --- | --- |

(1)

Aplinkos apsauga yra vienas iš svarbiausių tikslų, nustatytų Europos Vadovų Tarybos priimtose deklaracijose dėl tvaraus vystymosi pagrindinių principų. Ji yra Bendrijos bendro finansavimo prioritetas, ir finansuojama turėtų būti visų pirma taikant Bendrijos horizontaliuosius finansinius instrumentus, įskaitant Europos regioninės plėtros fondą, Europos socialinį fondą, Sanglaudos fondą, Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai, Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, Europos žuvininkystės fondą ir Septintąją mokslinių tyrimų pagrindų programą.

| (2) | Šie Bendrijos finansiniai instrumentai neapima visų aplinkos apsaugos prioritetų. Todėl reikalingas aplinkos finansinis instrumentas (LIFE +), teikiantis konkrečią paramą Bendrijos aplinkosaugos politikos ir teisės aktų kūrimui bei įgyvendinimui, ypač Šeštosios Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programos (6-sios AVP), nustatytos 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu nr. 1600/2002/EB (4), tikslams. |
| --- | --- |

(2)

Šie Bendrijos finansiniai instrumentai neapima visų aplinkos apsaugos prioritetų. Todėl reikalingas aplinkos finansinis instrumentas (LIFE +), teikiantis konkrečią paramą Bendrijos aplinkosaugos politikos ir teisės aktų kūrimui bei įgyvendinimui, ypač Šeštosios Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programos (6-sios AVP), nustatytos 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu nr. 1600/2002/EB (4), tikslams.

| (3) | Parama turėtų būti teikiama sudarant susitarimus dėl dotacijų ir viešųjų pirkimų sutartis pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5). |
| --- | --- |

(3)

Parama turėtų būti teikiama sudarant susitarimus dėl dotacijų ir viešųjų pirkimų sutartis pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5).

| (4) | Pagal LIFE + finansuojamos priemonės ir projektai turėtų atitikti finansavimo kriterijus, siekiant užtikrinti, kad Bendrijos lėšos būtų panaudotos kuo naudingiau. Priemonės ir projektai visų pirma tos biudžeto dalies, kuriai taikomas deleguotas valdymas, turėtų atitikti papildomus finansavimo kriterijus, kad būtų užtikrinta europinė pridėtinė vertė ir būtų išvengta pasikartojančios veiklos finansavimo, pavyzdžiui kasdienių operacijų. |
| --- | --- |

(4)

Pagal LIFE + finansuojamos priemonės ir projektai turėtų atitikti finansavimo kriterijus, siekiant užtikrinti, kad Bendrijos lėšos būtų panaudotos kuo naudingiau. Priemonės ir projektai visų pirma tos biudžeto dalies, kuriai taikomas deleguotas valdymas, turėtų atitikti papildomus finansavimo kriterijus, kad būtų užtikrinta europinė pridėtinė vertė ir būtų išvengta pasikartojančios veiklos finansavimo, pavyzdžiui kasdienių operacijų.

| (5) | Gamtos ir biologinės įvairovės srityje pačių Bendrijos politikos ir teisės aktų įgyvendinimas yra europinės pridėtinės vertės pagrindas. Geriausia praktika arba demonstravimo priemonės ir projektai, įskaitant tuos, kurie susiję su „Natura 2000“ teritorijų valdymu bei nustatymu pagal 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą Nr. 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (6) ir 1979 m. balandžio 2 d. Tarybos direktyva 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos (7), turėtų atitikti Bendrijos finansavimo pagal LIFE + kriterijus, išskyrus tuos atvejus, kai jie atitinka kriterijus finansavimui gauti pagal kitus Bendrijos finansinius instrumentus. |
| --- | --- |

(5)

Gamtos ir biologinės įvairovės srityje pačių Bendrijos politikos ir teisės aktų įgyvendinimas yra europinės pridėtinės vertės pagrindas. Geriausia praktika arba demonstravimo priemonės ir projektai, įskaitant tuos, kurie susiję su „Natura 2000“ teritorijų valdymu bei nustatymu pagal 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą Nr. 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (6) ir 1979 m. balandžio 2 d. Tarybos direktyva 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos (7), turėtų atitikti Bendrijos finansavimo pagal LIFE + kriterijus, išskyrus tuos atvejus, kai jie atitinka kriterijus finansavimui gauti pagal kitus Bendrijos finansinius instrumentus.

| (6) | Naujoviškos ar demonstravimo priemonės ir projektai, susiję su Bendrijos aplinkosaugos tikslais, įskaitant geriausios praktikos metodų, pažangiausios patirties ar technologijų rengimą ar sklaidą, o taip pat priemonės ir projektai informuotumo didinimo kampanijoms ir specialiam pareigūnų, dalyvaujančių miškų gaisrų prevencijos veikloje, mokymui turėtų atitikti Bendrijos finansavimo pagal LIFE + kriterijus, išskyrus tuos atvejus, kai jie atitinka kriterijus finansavimui gauti pagal kitus Bendrijos finansinius instrumentus. |
| --- | --- |

(6)

Naujoviškos ar demonstravimo priemonės ir projektai, susiję su Bendrijos aplinkosaugos tikslais, įskaitant geriausios praktikos metodų, pažangiausios patirties ar technologijų rengimą ar sklaidą, o taip pat priemonės ir projektai informuotumo didinimo kampanijoms ir specialiam pareigūnų, dalyvaujančių miškų gaisrų prevencijos veikloje, mokymui turėtų atitikti Bendrijos finansavimo pagal LIFE + kriterijus, išskyrus tuos atvejus, kai jie atitinka kriterijus finansavimui gauti pagal kitus Bendrijos finansinius instrumentus.

| (7) | Priemonės ir projektai, skirti Bendrijos tikslų, susijusių su įvairiapuse, suderinta, išsamia ir ilgalaike miškų ir aplinkos sąveikos stebėsena, kūrimui ir įgyvendinimui turėtų atitikti Bendrijos finansavimo pagal LIFE + kriterijus, išskyrus tuos atvejus, kai jie atitinka kriterijus finansavimui gauti pagal kitus Bendrijos finansinius instrumentus. |
| --- | --- |

(7)

Priemonės ir projektai, skirti Bendrijos tikslų, susijusių su įvairiapuse, suderinta, išsamia ir ilgalaike miškų ir aplinkos sąveikos stebėsena, kūrimui ir įgyvendinimui turėtų atitikti Bendrijos finansavimo pagal LIFE + kriterijus, išskyrus tuos atvejus, kai jie atitinka kriterijus finansavimui gauti pagal kitus Bendrijos finansinius instrumentus.

| (8) | Pagal 6-tąją AVP politiką veiksmingai kurti ir įgyvendinti galima tik remiant geriausią praktiką arba demonstravimo priemones ir projektus, skirtus Bendrijos aplinkosaugos politikai kurti ar įgyvendinti; demonstruojant naujoviškas politikos kryptis, technologijas, metodus ir priemones; stiprinant žinių pagrindą; stiprinant įgyvendinimo gebėjimus; skatinant gerą valdymą, bendradarbiavimą, abipusį mokymąsi ir keitimąsi geriausia praktika; ir geriau skleidžiant informaciją, didinant informuotumą ir bendravimą. Todėl pagal šį reglamentą finansinė parama turėtų prisidėti prie aplinkosaugos politikos ir teisės aktų kūrimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo bei skleidimo ir ryšių visoje Bendrijoje. |
| --- | --- |

(8)

Pagal 6-tąją AVP politiką veiksmingai kurti ir įgyvendinti galima tik remiant geriausią praktiką arba demonstravimo priemones ir projektus, skirtus Bendrijos aplinkosaugos politikai kurti ar įgyvendinti; demonstruojant naujoviškas politikos kryptis, technologijas, metodus ir priemones; stiprinant žinių pagrindą; stiprinant įgyvendinimo gebėjimus; skatinant gerą valdymą, bendradarbiavimą, abipusį mokymąsi ir keitimąsi geriausia praktika; ir geriau skleidžiant informaciją, didinant informuotumą ir bendravimą. Todėl pagal šį reglamentą finansinė parama turėtų prisidėti prie aplinkosaugos politikos ir teisės aktų kūrimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo bei skleidimo ir ryšių visoje Bendrijoje.

| (9) | LIFE + turėtų sudaryti trys komponentai: LIFE + gamta ir biologinė įvairovė; LIFE + aplinkos politika ir valdymas ir LIFE + informacija ir ryšiai. Turėtų būti galimybė LIFE + finansuojamomis priemonėmis ir projektais prisidėti prie daugiau nei vieno iš šių trijų komponentų konkrečių tikslų siekimo ir juose galėtų dalyvauti kelios valstybės narės bei jie galėtų prisidėti prie strateginių metodų, skirtų aplinkosaugos tikslams pasiekti, rengimo. |
| --- | --- |

(9)

LIFE + turėtų sudaryti trys komponentai: LIFE + gamta ir biologinė įvairovė; LIFE + aplinkos politika ir valdymas ir LIFE + informacija ir ryšiai. Turėtų būti galimybė LIFE + finansuojamomis priemonėmis ir projektais prisidėti prie daugiau nei vieno iš šių trijų komponentų konkrečių tikslų siekimo ir juose galėtų dalyvauti kelios valstybės narės bei jie galėtų prisidėti prie strateginių metodų, skirtų aplinkosaugos tikslams pasiekti, rengimo.

| (10) | Siekdama atlikti savo užduotį inicijuojant aplinkos politikos kūrimą ir jos įgyvendinimą, Komisija turi naudoti LIFE + išteklius, kad galėtų atlikti tyrimus ir vertinimus, teikti paslaugas siekiant įgyvendinti ir integruoti aplinkosaugos politiką ir teisės aktus, rengti susitikimus, seminarus ir praktinius seminarus su ekspertais ir suinteresuotomis šalimis, kurti ir prižiūrėti tinklus ir užtikrinti kompiuterinių sistemų tobulinimą bei techninę priežiūrą. Be to, Komisija turėtų naudoti centralizuotai valdomą LIFE + biudžeto dalį informavimo, leidybos ir informacijos skleidimo veiklai, įskaitant renginius, parodas ir panašias informuotumo didinimo priemones, su audiovizualinės medžiagos parengimu ir gamyba susijusioms išlaidoms, ir techninei ir (arba) administravimo pagalbai, susijusiai su programų ir projektų identifikavimu, rengimu, valdymu, stebėsena, auditu ir priežiūra. |
| --- | --- |

(10)

Siekdama atlikti savo užduotį inicijuojant aplinkos politikos kūrimą ir jos įgyvendinimą, Komisija turi naudoti LIFE + išteklius, kad galėtų atlikti tyrimus ir vertinimus, teikti paslaugas siekiant įgyvendinti ir integruoti aplinkosaugos politiką ir teisės aktus, rengti susitikimus, seminarus ir praktinius seminarus su ekspertais ir suinteresuotomis šalimis, kurti ir prižiūrėti tinklus ir užtikrinti kompiuterinių sistemų tobulinimą bei techninę priežiūrą. Be to, Komisija turėtų naudoti centralizuotai valdomą LIFE + biudžeto dalį informavimo, leidybos ir informacijos skleidimo veiklai, įskaitant renginius, parodas ir panašias informuotumo didinimo priemones, su audiovizualinės medžiagos parengimu ir gamyba susijusioms išlaidoms, ir techninei ir (arba) administravimo pagalbai, susijusiai su programų ir projektų identifikavimu, rengimu, valdymu, stebėsena, auditu ir priežiūra.

| (11) | Nevyriausybinės organizacijos (NVO) prisideda prie Bendrijos aplinkosaugos politikos ir teisės aktų kūrimo ir įgyvendinimo. Todėl tikslinga centralizuotai valdomą LIFE + biudžeto dalį skirti tam tikram skaičiui kompetentingų aplinkosaugos srityje veikiančių NVO remti, konkurso būdu ir skaidriai skiriant metines dotacijas veiklai. Tokios NVO turėtų būti nepriklausomos ir ne pelno siekiančios bei individualiai ar asociacijos būdu vykdyti veiklą bent trijose Europos šalyse. |
| --- | --- |

(11)

Nevyriausybinės organizacijos (NVO) prisideda prie Bendrijos aplinkosaugos politikos ir teisės aktų kūrimo ir įgyvendinimo. Todėl tikslinga centralizuotai valdomą LIFE + biudžeto dalį skirti tam tikram skaičiui kompetentingų aplinkosaugos srityje veikiančių NVO remti, konkurso būdu ir skaidriai skiriant metines dotacijas veiklai. Tokios NVO turėtų būti nepriklausomos ir ne pelno siekiančios bei individualiai ar asociacijos būdu vykdyti veiklą bent trijose Europos šalyse.

| (12) | Įgyta patirtis taikant dabartinius ir buvusius instrumentus parodė, jog būtina planuoti ir programuoti daugeliui metų ir sutelkti pastangas remti aplinkos apsaugą, nustatant prioritetines veiklos sritis, kurioms galėtų būti naudingas Bendrijos bendras finansavimas. |
| --- | --- |

(12)

Įgyta patirtis taikant dabartinius ir buvusius instrumentus parodė, jog būtina planuoti ir programuoti daugeliui metų ir sutelkti pastangas remti aplinkos apsaugą, nustatant prioritetines veiklos sritis, kurioms galėtų būti naudingas Bendrijos bendras finansavimas.

| (13) | Valstybės narės turėtų parengti nacionalinės metinės veiklos programas, kurios skirtųsi nuo planų ar programų, rengiamų keliems sektoriams ir nustatančių tolimesnio projektų kūrimo pagrindus, ir nuo planų ar programų, kuriuos būtina įvertinti pagal Direktyvą 92/43/EEB ir tos veiklos programos neturėtų būti laikomos planais ar programomis pagal 2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo (8). |
| --- | --- |

(13)

Valstybės narės turėtų parengti nacionalinės metinės veiklos programas, kurios skirtųsi nuo planų ar programų, rengiamų keliems sektoriams ir nustatančių tolimesnio projektų kūrimo pagrindus, ir nuo planų ar programų, kuriuos būtina įvertinti pagal Direktyvą 92/43/EEB ir tos veiklos programos neturėtų būti laikomos planais ar programomis pagal 2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo (8).

| (14) | Aplinkos apsaugos reikalavimai turėtų būti įtraukti į Bendrijos politikos ir veiklos formavimą bei įgyvendinimą, įskaitant finansinius instrumentus. Todėl LIFE + turėtų papildyti kitus Bendrijos finansinius instrumentus, o Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti tokį papildomumą Bendrijos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu. |
| --- | --- |

(14)

Aplinkos apsaugos reikalavimai turėtų būti įtraukti į Bendrijos politikos ir veiklos formavimą bei įgyvendinimą, įskaitant finansinius instrumentus. Todėl LIFE + turėtų papildyti kitus Bendrijos finansinius instrumentus, o Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti tokį papildomumą Bendrijos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu.

| (15) | Pagal Liuksemburgo Europos Vadovų Tarybos susitikimo (1997 m. gruodžio mėn.) ir Tesalonikų Europos Vadovų Tarybos susitikimo (2003 m. birželio mėn.) išvadas šalys kandidatės bei stabilizacijos ir asociacijos procese dalyvaujančios Vakarų Balkanų šalys turėtų turėti teisę dalyvauti Bendrijos programose, laikantis atitinkamų su šiomis šalimis sudarytų dvišalių susitarimų sąlygų. |
| --- | --- |

(15)

Pagal Liuksemburgo Europos Vadovų Tarybos susitikimo (1997 m. gruodžio mėn.) ir Tesalonikų Europos Vadovų Tarybos susitikimo (2003 m. birželio mėn.) išvadas šalys kandidatės bei stabilizacijos ir asociacijos procese dalyvaujančios Vakarų Balkanų šalys turėtų turėti teisę dalyvauti Bendrijos programose, laikantis atitinkamų su šiomis šalimis sudarytų dvišalių susitarimų sąlygų.

| (16) | Būtina konsoliduoti kelis esamus aplinkosaugos instrumentus ir supaprastinti programavimą bei valdymą sukuriant vieną bendrą racionalų aplinkos finansinį instrumentą. |
| --- | --- |

(16)

Būtina konsoliduoti kelis esamus aplinkosaugos instrumentus ir supaprastinti programavimą bei valdymą sukuriant vieną bendrą racionalų aplinkos finansinį instrumentą.

| (17) | Taip pat būtina užtikrinti sklandų perėjimą ir toliau stebėti, atlikti auditą ir vertinti pagal esamas programas finansuojamos veiklos kokybę toms programoms pasibaigus. |
| --- | --- |

(17)

Taip pat būtina užtikrinti sklandų perėjimą ir toliau stebėti, atlikti auditą ir vertinti pagal esamas programas finansuojamos veiklos kokybę toms programoms pasibaigus.

| (18) | Šiuo reglamentu visam programos trukmės laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (9) 37 punkte. |
| --- | --- |

(18)

Šiuo reglamentu visam programos trukmės laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (9) 37 punkte.

| (19) | Bendras LIFE + tikslas — prisidėti prie Bendrijos aplinkosaugos politikos ir teisės aktų įgyvendinimo, atnaujinimo ir kūrimo, o ypač — remti 6-osios AVP įgyvendinimą. Kartu taikydamos Bendrijos instrumentus, kad pasiektų geresnių rezultatų nacionaliniu ar vietos lygiu, įgyvendintų Bendrijos tikslus ar sudarytų sąlygas keistis informacija visoje Bendrijoje, valstybės narės gali pasiekti europinę pridėtinę vertę. Kadangi LIFE + tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti ir jo geriau siekti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje numatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina jame nustatytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(19)

Bendras LIFE + tikslas — prisidėti prie Bendrijos aplinkosaugos politikos ir teisės aktų įgyvendinimo, atnaujinimo ir kūrimo, o ypač — remti 6-osios AVP įgyvendinimą. Kartu taikydamos Bendrijos instrumentus, kad pasiektų geresnių rezultatų nacionaliniu ar vietos lygiu, įgyvendintų Bendrijos tikslus ar sudarytų sąlygas keistis informacija visoje Bendrijoje, valstybės narės gali pasiekti europinę pridėtinę vertę. Kadangi LIFE + tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti ir jo geriau siekti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje numatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina jame nustatytam tikslui pasiekti.

| (20) | Įgyvendinimo priemonės, kurias šiuo reglamentu Komisija įgaliojama priimti, yra valdymo priemonės, susijusios su didelių biudžeto išteklių reikalaujančios programos įgyvendinimu, kaip apibrėžta 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (10) 2 straipsnio a punkte. Todėl kai kurios įgyvendinimo priemonės turėtų būti patvirtintos pagal to sprendimo 4 straipsnyje numatytą valdymo procedūrą. Be to šis reglamentas nustato bendrąją pagrindų programą ir bus taikomas septynerius metus. Per šį laikotarpį Bendrijos ir nacionaliniai prioritetai gali žymiai pasikeisti. Pagal šį reglamentą daugelis svarbių sprendimų priimama pagal daugiametes strategines programas ir nacionalines metines veiklos programas. Šie klausimai yra itin svarbūs atskiroms valstybėms narėms ir ypač — jų nacionalinei aplinkosaugos politikai. Todėl tikslingiau, kad kai kurios priemonės būtų priimtos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnyje numatytos reguliavimo procedūros, kad valstybėms narėms būtų suteikta galimybė pateikti Tarybai svarstyti pasiūlymus dėl priemonių. Reguliavimo procedūra taip pat taikytina priimant šio reglamento priedų pakeitimus, kuriuose nustatytos esminės nuostatos, pirmiausia priemonės, atitinkančios kriterijus finansavimui gauti, ir nustatant įgyvendinimo taisykles, išskyrus technines priemones, aiškiai paminėtas šiame reglamente, |
| --- | --- |

(20)

Įgyvendinimo priemonės, kurias šiuo reglamentu Komisija įgaliojama priimti, yra valdymo priemonės, susijusios su didelių biudžeto išteklių reikalaujančios programos įgyvendinimu, kaip apibrėžta 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (10) 2 straipsnio a punkte. Todėl kai kurios įgyvendinimo priemonės turėtų būti patvirtintos pagal to sprendimo 4 straipsnyje numatytą valdymo procedūrą. Be to šis reglamentas nustato bendrąją pagrindų programą ir bus taikomas septynerius metus. Per šį laikotarpį Bendrijos ir nacionaliniai prioritetai gali žymiai pasikeisti. Pagal šį reglamentą daugelis svarbių sprendimų priimama pagal daugiametes strategines programas ir nacionalines metines veiklos programas. Šie klausimai yra itin svarbūs atskiroms valstybėms narėms ir ypač — jų nacionalinei aplinkosaugos politikai. Todėl tikslingiau, kad kai kurios priemonės būtų priimtos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnyje numatytos reguliavimo procedūros, kad valstybėms narėms būtų suteikta galimybė pateikti Tarybai svarstyti pasiūlymus dėl priemonių. Reguliavimo procedūra taip pat taikytina priimant šio reglamento priedų pakeitimus, kuriuose nustatytos esminės nuostatos, pirmiausia priemonės, atitinkančios kriterijus finansavimui gauti, ir nustatant įgyvendinimo taisykles, išskyrus technines priemones, aiškiai paminėtas šiame reglamente,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Tikslas

1.   Šiuo reglamentu sukuriamas aplinkos finansinis instrumentas („LIFE +“).

2.   Bendras LIFE + tikslas yra prisidėti prie Bendrijos aplinkos politikos ir teisės aktų įgyvendinimo, atnaujinimo ir plėtotės, įskaitant aplinkosaugos klausimų įtraukimą į kitas politikos kryptis, tokiu būdu prisidedant prie darnaus vystymosi.

Visų pirma LIFE + remia 6-osios AVP įgyvendinimą, įskaitant temines strategijas, ir finansuoja priemones bei projektus, turinčius Europos pridėtinę vertę valstybėse narėse.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šiame reglamente:

| 1) | „6-oji AVP“ — Šeštoji Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programa, nustatyta Sprendimu Nr. 1600/2002/EB; |
| --- | --- |

1)

„6-oji AVP“ — Šeštoji Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programa, nustatyta Sprendimu Nr. 1600/2002/EB;

| 2) | „finansinis reglamentas“ — Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002; |
| --- | --- |

2)

„finansinis reglamentas“ — Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002;

| 3) | „nacionalinės agentūros“ — nacionaliniai viešojo sektoriaus organai arba organai, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiantys viešųjų paslaugų srityje, kuriems pagal 7 straipsnio 2 dalį buvo pavestos biudžeto vykdymo užduotys. |
| --- | --- |

3)

„nacionalinės agentūros“ — nacionaliniai viešojo sektoriaus organai arba organai, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiantys viešųjų paslaugų srityje, kuriems pagal 7 straipsnio 2 dalį buvo pavestos biudžeto vykdymo užduotys.

3 straipsnis

Finansavimo reikalavimų atitikimo kriterijai

1.   LIFE + finansuojamos priemonės ir projektai padeda siekti 1 straipsnio 2 dalyje nurodyto bendro tikslo. Jei įmanoma, LIFE + finansuojamos priemonės ir projektai skatina įvairių 6-ojoje AVP numatytų prioritetų sąveiką ir integraciją.

2.   Pagal 6 straipsnio 1 dalį parengtose daugiametėse strateginėse programose ir pagal 6 straipsnio 5 dalį priimtose nacionalinėse metinėse darbo programose numatytos priemonės bei pagal tas programas įgyvendinami projektai turi atitikti toliau nurodytus kriterijus:

| a) | būti Bendrijos intereso, ženkliai prisidedantys prie 1 straipsnio 2 dalyje nurodyto bendro LIFE + tikslo pasiekimo; ir |
| --- | --- |

a)

būti Bendrijos intereso, ženkliai prisidedantys prie 1 straipsnio 2 dalyje nurodyto bendro LIFE + tikslo pasiekimo; ir

| b) | būti suderinti techniniu ir finansiniu požiūriu bei realiai įgyvendinami ir rentabilūs. |
| --- | --- |

b)

būti suderinti techniniu ir finansiniu požiūriu bei realiai įgyvendinami ir rentabilūs.

3.   Be to, siekiant užtikrinti Europos pridėtinę vertę ir išvengti pasikartojančios veiklos finansavimo, nacionalinėse metinėse darbo programose numatytos priemonės bei pagal tas programas įgyvendinami projektai turi atitikti bent vieną iš toliau nurodytų kriterijų:

| a) | būti geriausios praktikos priemonėmis ir projektais arba demonstracinėmis priemonėmis ir projektais, skirtais įgyvendinti Direktyvą 79/409/EEB arba Direktyvą 92/43/EEB; |
| --- | --- |

a)

būti geriausios praktikos priemonėmis ir projektais arba demonstracinėmis priemonėmis ir projektais, skirtais įgyvendinti Direktyvą 79/409/EEB arba Direktyvą 92/43/EEB;

| b) | būti inovacinėmis priemonėmis ir projektais arba demonstracinėmis priemonėmis ir projektais, susijusiais su Bendrijos aplinkosaugos tikslais, įskaitant geriausios praktikos metodų, pažangiosios patirties ar technologijų vystymą ar skleidimą; |
| --- | --- |

b)

būti inovacinėmis priemonėmis ir projektais arba demonstracinėmis priemonėmis ir projektais, susijusiais su Bendrijos aplinkosaugos tikslais, įskaitant geriausios praktikos metodų, pažangiosios patirties ar technologijų vystymą ar skleidimą;

| c) | būti informuotumo didinimo kampanijos ir specialus pareigūnų, dalyvaujančių miško gaisrų prevencijos veikloje, mokymu; |
| --- | --- |

c)

būti informuotumo didinimo kampanijos ir specialus pareigūnų, dalyvaujančių miško gaisrų prevencijos veikloje, mokymu;

| d) | būti priemonėmis ir projektais, skirtais Bendrijos tikslų, susijusių su įvairiapuse, suderinta, išsamia ir ilgalaike miškų ir aplinkos sąveikos stebėsena, plėtrai ir įgyvendinimui. |
| --- | --- |

d)

būti priemonėmis ir projektais, skirtais Bendrijos tikslų, susijusių su įvairiapuse, suderinta, išsamia ir ilgalaike miškų ir aplinkos sąveikos stebėsena, plėtrai ir įgyvendinimui.

4 straipsnis

Konkretūs tikslai

1.   LIFE + sudaro trys komponentai:

| — | LIFE + gamta ir biologinė įvairovė, |
| --- | --- |

—

LIFE + gamta ir biologinė įvairovė,

| — | LIFE + aplinkos politika ir valdymas, |
| --- | --- |

—

LIFE + aplinkos politika ir valdymas,

| — | LIFE + informacija ir ryšiai. |
| --- | --- |

—

LIFE + informacija ir ryšiai.

2.   LIFE + gamta ir biologinė įvairovė komponento konkretūs tikslai yra:

| a) | prisidėti prie Bendrijos politikos ir gamtos bei biologinės įvairovės teisės aktų, pirmiausia Direktyvų 79/409/EEB ir 92/43/EEB įgyvendinimo vietos ir regioniniu lygiu, ir remti tolesnį „Natura 2000“ tinklo, įskaitant pakrančių ir jūros teritorijų buveines ir rūšis, plėtrą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

a)

prisidėti prie Bendrijos politikos ir gamtos bei biologinės įvairovės teisės aktų, pirmiausia Direktyvų 79/409/EEB ir 92/43/EEB įgyvendinimo vietos ir regioniniu lygiu, ir remti tolesnį „Natura 2000“ tinklo, įskaitant pakrančių ir jūros teritorijų buveines ir rūšis, plėtrą ir įgyvendinimą;

| b) | prisidėti prie žinių bazės konsolidavimo, skirto Bendrijos gamtos ir biologinės įvairovės politikos ir teisės aktų rengimui, įvertinimui, stebėsenai ir vertinimui; |
| --- | --- |

b)

prisidėti prie žinių bazės konsolidavimo, skirto Bendrijos gamtos ir biologinės įvairovės politikos ir teisės aktų rengimui, įvertinimui, stebėsenai ir vertinimui;

| c) | remti gamtos ir biologinės įvairovės bei jiems įtakos turinčių veiksnių, apkrovos ir atsako į juos stebėsenos ir įvertinimo politikos įgyvendinimo būdų ir metodų kūrimą ir įgyvendinimą, ypač susijusių su tikslu sustabdyti biologinės įvairovės praradimą Bendrijoje iki 2010 m.; |
| --- | --- |

c)

remti gamtos ir biologinės įvairovės bei jiems įtakos turinčių veiksnių, apkrovos ir atsako į juos stebėsenos ir įvertinimo politikos įgyvendinimo būdų ir metodų kūrimą ir įgyvendinimą, ypač susijusių su tikslu sustabdyti biologinės įvairovės praradimą Bendrijoje iki 2010 m.;

| d) | teikti paramą geresniam aplinkosaugos valdymui, plečiant suinteresuotų šalių, įskaitant NGO, dalyvavimą konsultuojantis dėl gamtos ir biologinės įvairovės politikos bei teisės aktų ir juos įgyvendinant. |
| --- | --- |

d)

teikti paramą geresniam aplinkosaugos valdymui, plečiant suinteresuotų šalių, įskaitant NGO, dalyvavimą konsultuojantis dėl gamtos ir biologinės įvairovės politikos bei teisės aktų ir juos įgyvendinant.

3.   LIFE + aplinkos politikos ir valdymo komponento konkretūs tikslai, juos siejant su 6-osios AVP tikslais, įskaitant prioritetines klimato kaitos, aplinkos, sveikatos, gyvenimo kokybės, gamtos išteklių bei atliekų sritis, yra:

| a) | prisidėti prie naujoviškų politikos įgyvendinimo būdų, technologijų, metodų ir instrumentų plėtojimo bei jų demonstravimo; |
| --- | --- |

a)

prisidėti prie naujoviškų politikos įgyvendinimo būdų, technologijų, metodų ir instrumentų plėtojimo bei jų demonstravimo;

| b) | prisidėti prie žinių bazės konsolidavimo, skirto aplinkos politikos ir teisės aktų plėtojimui, įvertinimui, stebėsenai ir vertinimui; |
| --- | --- |

b)

prisidėti prie žinių bazės konsolidavimo, skirto aplinkos politikos ir teisės aktų plėtojimui, įvertinimui, stebėsenai ir vertinimui;

| c) | remti aplinkos būklės ir jai įtakos turinčių veiksnių, apkrovos ir atsako į juos stebėsenos bei įvertinimo metodų kūrimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

c)

remti aplinkos būklės ir jai įtakos turinčių veiksnių, apkrovos ir atsako į juos stebėsenos bei įvertinimo metodų kūrimą ir įgyvendinimą;

| d) | palengvinti Bendrijos aplinkos politikos įgyvendinimą, ypatingą dėmesį skiriant įgyvendinimui vietos ir regioniniu lygiu; |
| --- | --- |

d)

palengvinti Bendrijos aplinkos politikos įgyvendinimą, ypatingą dėmesį skiriant įgyvendinimui vietos ir regioniniu lygiu;

| e) | teikti paramą geresniam aplinkosaugos valdymui, plečiant suinteresuotų subjektų, įskaitant NGO, dalyvavimą konsultuojantis dėl politikos ir ją įgyvendinant. |
| --- | --- |

e)

teikti paramą geresniam aplinkosaugos valdymui, plečiant suinteresuotų subjektų, įskaitant NGO, dalyvavimą konsultuojantis dėl politikos ir ją įgyvendinant.

4.   LIFE + informacijos ir ryšių komponento konkretūs tikslai yra:

| a) | skleisti informaciją ir didinti informuotumą apie aplinkosaugos problemas, įskaitant miškų gaisrų prevenciją; |
| --- | --- |

a)

skleisti informaciją ir didinti informuotumą apie aplinkosaugos problemas, įskaitant miškų gaisrų prevenciją;

| b) | teikti paramą pagalbinėms priemonėms, tokioms kaip, informavimo, ryšių palaikymo akcijos ir kampanijos, konferencijos ir mokymas, įskaitant mokymą miškų gaisrų prevencijos tema. |
| --- | --- |

b)

teikti paramą pagalbinėms priemonėms, tokioms kaip, informavimo, ryšių palaikymo akcijos ir kampanijos, konferencijos ir mokymas, įskaitant mokymą miškų gaisrų prevencijos tema.

5.   I priede pateikiamos finansavimo reikalavimus atitinkančių priemonių sąrašas.

5 straipsnis

Intervencijos rūšys

1.   Bendrijos finansavimas gali būti tokių teisinių formų:

| a) | dotacijų susitarimai; |
| --- | --- |

a)

dotacijų susitarimai;

| b) | viešųjų pirkimų sutartys. |
| --- | --- |

b)

viešųjų pirkimų sutartys.

2.   Bendrijos dotacijos gali būti teikiamos konkrečiomis formomis, pavyzdžiui, partnerystės pagrindų susitarimais, dalyvaujant finansiniuose mechanizmuose ir fonduose, ar bendrai finansuojant funkcionavimui skirtas ar veiklos dotacijas. Bendrų Europos interesų tikslų siekiantiems organams funkcionavimui skirtoms dotacijoms negali būti taikomos finansinio reglamento nuostatos dėl laipsniško finansavimo mažinimo.

3.   Didžiausia bendro finansavimo norma veiklos dotacijoms yra 50 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų. Tačiau, pritaikius išimtį, didžiausia LIFE + gamta ir biologinė įvairovė bendro finansavimo norma gali siekti iki 75 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų priemonių ir projektų, susijusių su prioritetinėmis buveinėmis ar rūšimis, atveju, siekiant įgyvendinti Direktyvą 79/409/EEB ar Direktyvą 92/43/EEB, jei tai yra būtina apsaugos tikslui pasiekti.

4.   Viešųjų pirkimų sutarčių atveju, Bendrijos lėšos gali būti skiriamos paslaugų ir prekių pirkimo išlaidoms padengti. Tokias išlaidas gali sudaryti informavimui ir ryšių palaikymui, projektų, politikos, programų ir teisės aktų rengimui, įgyvendinimui, stebėsenai, tikrinimui ir vertinimui skirtos išlaidos.

5.   Valstybės narės sprendimu personalo išlaidos laikomos atitinkančiomis Bendrijos bendro finansavimo reikalavimus su sąlyga, kad:

| a) | nacionalinių agentūrų atveju toks Bendrijos finansavimas sudaro ne daugiau kaip 2 % Bendrijos įnašo į valstybės narės atitinkamų metų nacionalinę darbo programą. Tokie darbuotojai turi vykdyti su Bendrijos programų įgyvendinimu susijusias papildomas užduotis, kurių nacionalinės institucijos anksčiau nevykdė; |
| --- | --- |

a)

nacionalinių agentūrų atveju toks Bendrijos finansavimas sudaro ne daugiau kaip 2 % Bendrijos įnašo į valstybės narės atitinkamų metų nacionalinę darbo programą. Tokie darbuotojai turi vykdyti su Bendrijos programų įgyvendinimu susijusias papildomas užduotis, kurių nacionalinės institucijos anksčiau nevykdė;

| b) | sąnaudos valstybės tarnautojų algoms gali būti finansuojamos tik tiek, kiek jos yra susijusios su sąnaudomis, patiriamomis dėl veiklos, vykdomos įgyvendinant projektą, kurios atitinkama valdžios institucija nevykdytų, jei nebūtų imtasi atitinkamo projekto. Tokie darbuotojai turi būti perkelti konkrečiam projektui vykdyti ir jiems turi būti skiriamos papildomos sąnaudos, palyginti su esamais nuolatiniais darbuotojais. |
| --- | --- |

b)

sąnaudos valstybės tarnautojų algoms gali būti finansuojamos tik tiek, kiek jos yra susijusios su sąnaudomis, patiriamomis dėl veiklos, vykdomos įgyvendinant projektą, kurios atitinkama valdžios institucija nevykdytų, jei nebūtų imtasi atitinkamo projekto. Tokie darbuotojai turi būti perkelti konkrečiam projektui vykdyti ir jiems turi būti skiriamos papildomos sąnaudos, palyginti su esamais nuolatiniais darbuotojais.

6 straipsnis

Programavimas

1.   Komisija parengia pirmąją daugiametę 2007–2010 m. strateginę programą ir antrąją daugiametę 2011–2013 m. strateginę programą. Šiose programose apibrėžiami Bendrijos finansavimo pagrindiniai tikslai, prioritetinės veiklos sritys, priemonių rūšys ir numatomi rezultatai, atsižvelgiant į 1, 3 ir 4 straipsniuose nustatytus tikslus ir kriterijus. Jose taip pat nurodomi asignavimai valstybėms narėms ir tos biudžeto dalys, kurios yra valdomos tiesiogiai centralizuotai ir kurių valdymas yra deleguojamas pagal 7 straipsnio 2 dalį.

Bent 80 % biudžeto valdymas yra deleguojamas.

2.   Valstybėms narėms skiriami asignavimai iš tos biudžeto dalies, kurios valdymas yra deleguojamas, nustatomi nepažeidžiant 11 straipsnio 3 dalyje numatytos metinės biudžeto procedūros. Komisija asignavimus skiria remdamasi tokiais kriterijais:

| a) | gyventojų skaičius:






  i) | kiekvienos valstybės narės bendras gyventojų skaičius. Šiam kriterijui taikomas 50 % koeficientas; ir |
| --- | --- | --- |

a)

gyventojų skaičius:

i)

kiekvienos valstybės narės bendras gyventojų skaičius. Šiam kriterijui taikomas 50 % koeficientas; ir

| ii) | kiekvienos valstybės narės gyventojų tankumas, neviršijant dvigubo ES vidutinio gyventojų tankumo. Šiam kriterijui taikomas 5 % koeficientas; |
| --- | --- |

ii)

kiekvienos valstybės narės gyventojų tankumas, neviršijant dvigubo ES vidutinio gyventojų tankumo. Šiam kriterijui taikomas 5 % koeficientas;

| b) | gamta ir biologinė įvairovė:






  i) | bendras kiekvienoje valstybėje narėje esančių Bendrijos svarbos teritorijų plotas, išreikštas bendro Bendrijos svarbos teritorijų ploto dalimi. Šiam kriterijui taikomas 25 % koeficientas; ir |
| --- | --- | --- |

b)

gamta ir biologinė įvairovė:

i)

bendras kiekvienoje valstybėje narėje esančių Bendrijos svarbos teritorijų plotas, išreikštas bendro Bendrijos svarbos teritorijų ploto dalimi. Šiam kriterijui taikomas 25 % koeficientas; ir

| ii) | valstybės narės teritorijos, apimančios Bendrijos svarbos teritorijas, dalis, išreikšta Bendrijos teritorijos, apimančios Bendrijos svarbos teritorijas, dalimi. Šiam kriterijui taikomas 20 % koeficientas; |
| --- | --- |

ii)

valstybės narės teritorijos, apimančios Bendrijos svarbos teritorijas, dalis, išreikšta Bendrijos teritorijos, apimančios Bendrijos svarbos teritorijas, dalimi. Šiam kriterijui taikomas 20 % koeficientas;

Gavusi visų valstybių narių duomenis, Komisija atlieka su gamta ir biologine įvairove susijusius skaičiavimus, atsižvelgdama ir į Bendrijos svarbos teritorijas, ir į specialias apsaugos teritorijas, tuo pačiu vengdama dvigubo skaičiavimo.

Be to, Komisija gali skirti papildomus asignavimus neturinčioms prieigos prie jūros valstybėms narėms. Tokiu būdu skiriama ne daugiau kaip 3 % visų tokių skiriamų asignavimų.

Tačiau Komisija užtikrina, kad nė vienos valstybės narės asignavimas nebūtų mažesnis nei atitinkamas minimalus asignavimas nuo 1 iki 3 milijonų EUR per metus, atsižvelgiant į gyventojų tankumą, išlaidas aplinkosaugai, aplinkosaugos poreikį ir gebėjimą įsisavinti lėšas.

3.   Pagal 1 dalyje nurodytas daugiametes strategines programas valstybės narės pateikia Komisijai tos biudžeto dalies, kurios valdymas turi būti deleguojamas, nacionalinių metinių darbo programų projektus kiekvieniems 2007–2010 m. ir 2011–2013 m. laikotarpių metams. Kiekvienų metų projektuose turi būti bent:

| a) | nurodomos prioritetinės sritys, atsižvelgiant į nustatytus ilgalaikius poreikius; |
| --- | --- |

a)

nurodomos prioritetinės sritys, atsižvelgiant į nustatytus ilgalaikius poreikius;

| b) | apibrėžiami konkretūs nacionaliniai tikslai; |
| --- | --- |

b)

apibrėžiami konkretūs nacionaliniai tikslai;

| c) | apibūdinamos finansuotinos priemonės ir nurodoma, kaip jos atitinka 3 straipsnyje nustatytus finansavimo kriterijus; |
| --- | --- |

c)

apibūdinamos finansuotinos priemonės ir nurodoma, kaip jos atitinka 3 straipsnyje nustatytus finansavimo kriterijus;

| d) | pateikiamos išlaidų sąmatos; ir |
| --- | --- |

d)

pateikiamos išlaidų sąmatos; ir

| e) | apibūdinama siūloma stebėsenos sistema. |
| --- | --- |

e)

apibūdinama siūloma stebėsenos sistema.

Valstybės narės į savo nacionalinių metinių darbo programų projektus gali įtraukti tarpvalstybines priemones.

4.   Komisija konsultuojasi su valstybėmis narėmis dėl daugiamečių strateginių programų projektų 14 straipsnio 1 dalyje nurodytame komitete. Programos priimamos pagal 15 straipsnio 1 dalies a punktą. 2007–2010 m. daugiametė strateginė programa priimama kuo greičiau ir ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo.

5.   Komisija teikia valstybėms narėms dvišales konsultacijas dėl nacionalinių metinių darbo programų projektų siekiant priimti nacionalines metines darbo programas pagal 15 straipsnio 1 dalies b punktą. Valstybės narės nedelsiant ir ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo pirmosios daugiametės strateginės programos priėmimo pateikia Komisijai 2007 m. nacionalinių metinių darbo programų projektus. Prireikus jos pateikia tolesnių metų nacionalines metines darbo programas ir atnaujintas jau pateiktų programų projektų redakcijas laikydamosi pagal 15 straipsnio 2 dalies b punktą sudaryto tvarkaraščio.

Valstybės narės gali, jei pageidauja, vienu metu pateikti visų ar kai kurių šiame reglamente nurodytų metų nacionalinių metinių darbo programų projektus.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės agentūros įgyvendintų nacionalines metines darbo programas, priimtas pagal 15 straipsnio 1 dalies b punktą. Nacionalinės agentūros kviečia pateikti paraiškas dėl projektų, skirtų įgyvendinti nacionalinėse metinėse darbo programose nustatytas priemones. Jos užtikrina, kad projektai atitiktų 3 straipsnyje nustatytus kriterijus, pirmenybę teikdamos projektams, labiausiai prisidedantiems prie šio reglamento tikslų įgyvendinimo.

7.   Nacionalinės agentūros Komisijai teikia nacionalinių metinių darbo programų įgyvendinimo ataskaitas. 12 straipsnio 1 dalyje nurodytas galutines projektų ataskaitas arba jų santraukas jos skelbia viešai. Komisija reguliariai skelbia LIFE + finansuojamų projektų sąrašus, taip pat trumpą pasiektų tikslų ir rezultatų aprašymą bei išleistų lėšų santrauką. Šią užduotį ji atlieka naudodama tinkamas informavimo priemones ir technologijas, įskaitant internetą.

7 straipsnis

Finansinės procedūros ir biudžeto vykdymo delegavimas

1.   Komisija įgyvendina šį reglamentą laikydamasi finansinio reglamento.

2.   Komisija gali nuspręsti dalies biudžeto vykdymą patikėti nacionalinėms agentūroms, paskirtoms sutarus su atitinkama valstybe nare, remdamasi finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punktu ir laikydamasi šio reglamento II priede nustatytų atrankos kriterijų.

8 straipsnis

Naudos gavėjai

Finansavimą pagal LIFE + gali gauti viešosios ir (arba) privačios įstaigos, subjektai ir institucijos.

9 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas

Jei gaunami papildomi asignavimai, LIFE + finansuojamose programose gali dalyvauti šios šalys:

| a) | ELPA valstybės, tapusios Europos aplinkos agentūros narėmis pagal 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 933/1999, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 1210/90 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo sukūrimo (11); |
| --- | --- |

a)

ELPA valstybės, tapusios Europos aplinkos agentūros narėmis pagal 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 933/1999, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 1210/90 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo sukūrimo (11);

| b) | į Europos Sąjungą stojančios šalys kandidatės; |
| --- | --- |

b)

į Europos Sąjungą stojančios šalys kandidatės;

| c) | Vakarų Balkanų šalys, dalyvaujančios stabilizacijos ir asociacijos procese. |
| --- | --- |

c)

Vakarų Balkanų šalys, dalyvaujančios stabilizacijos ir asociacijos procese.

10 straipsnis

Finansinių priemonių tarpusavio papildymas

Pagal šį reglamentą nefinansuojamos tos priemonės, kurios atitinka kitų Bendrijos finansinių instrumentų finansavimo reikalavimus, įskaitant Europos regioninės plėtros fondą, Europos socialinį fondą, Sanglaudos fondą, Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai, Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programą, Europos žuvininkystės fondą ir Septintąją mokslinių tyrimų pagrindų programą, arba joms skiriamas finansavimas iš šių instrumentų tam pačiam tikslui. Šiame reglamente nurodyti naudos gavėjai pateikia informaciją apie iš Bendrijos biudžeto gautą finansavimą ir apie jų Komisijai pateiktas paraiškas gauti finansavimą centralizuotai finansuojamoms priemonėms arba nacionalinei agentūrai — gauti finansavimą deleguotoms priemonėms. Siekiama sąveikos su kitais Bendrijos instrumentais ir jų tarpusavio papildymo.

11 straipsnis

Trukmė ir biudžeto ištekliai

1.   Šis reglamentas įgyvendinamas nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

2.   Finansinis paketas LIFE + įgyvendinimui yra 1 854 372 000 EUR 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui.

3.   Šiame reglamente numatytiems veiksmams įgyvendinti skirti biudžeto ištekliai įtraukiami į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto metinius asignavimus.

Turimus metinius asignavimus biudžeto valdymo institucija tvirtina neviršydama finansinių struktūrų ribų.

4.   Bent 40 % LIFE + biudžeto išteklių skiriama priemonėms, skirtoms gamtos ir biologinės įvairovės apsaugai remti.

12 straipsnis

Stebėsena

1.   Naudos gavėjas visų pagal LIFE + centralizuotai finansuojamų priemonių ir projektų technines ir finansines atlikto darbo ataskaitas teikia Komisijai, o priemonių, kurių finansavimas deleguojamas — nacionalinei agentūrai. Užbaigus projektą per tris mėnesius taip pat pateikiama galutinė ataskaita.

2.   Nedarydami įtakos auditui, kurį pagal Sutarties 248 straipsnį atlieka Audito Rūmai kartu su kompetentingomis nacionalinėmis audito įstaigomis ar padaliniais, arba kitiems pagal Sutarties 279 straipsnio 1 dalies c punktą atliekamiems patikrinimams, pareigūnai ir kiti Komisijos darbuotojai atlieka pagal LIFE + finansuojamų projektų patikrinimus vietoje, įskaitant ir atrankinius patikrinimus, pirmiausia siekdami nustatyti atitiktį 3 straipsnyje nustatytiems finansavimo kriterijams.

3.   Sutartyse ir susitarimuose, sudarytuose įgyvendinant šį reglamentą, įskaitant susitarimus su nacionalinėmis agentūromis, visų pirma numatoma Komisijos ar atstovo, kuriam Komisija gali suteikti įgaliojimus, vykdoma priežiūra ir finansų kontrolė, taip pat Audito Rūmų auditas, kuris prireikus atliekamas vietoje.

4.   Penkerius metus nuo projektui įgyvendinti skirtos paramos paskutinės išmokos gavimo finansinės paramos gavėjas užtikrina Komisijai galimybę susipažinti su visais tokio projekto išlaidas patvirtinančiais dokumentais.

5.   Atsižvelgdama į 1 ir 2 dalyse nurodytų ataskaitų ar atrankinių patikrinimų rezultatus, Komisija prireikus patikslina anksčiau patvirtintos finansinės pagalbos apimtį ir skyrimo sąlygas bei išmokų grafiką.

6.   Komisija imasi visų reikiamų priemonių, siekdama nustatyti, ar finansuojamos priemonės ir projektai įgyvendinami tinkamai ir nepažeidžiant šio reglamento bei finansinio reglamento nuostatų.

13 straipsnis

Bendrijos finansinių interesų apsauga

1.   Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamas priemones, būtų apsaugoti Bendrijos finansiniai interesai taikant prevencines priemones prieš sukčiavimą, korupciją ir kitą neteisėtą veiklą, atliekant veiksmingus patikrinimus ir išieškant neteisingai sumokėtas sumas, o nustačius pažeidimus — taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (12), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (13) ir pagal 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (14).

2.   Pagal LIFE + finansuojamų Bendrijos priemonių atžvilgiu Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas „pažeidimas“ reiškia bet kokį Bendrijos teisės nuostatų pažeidimą arba bet kokį sutartinių įsipareigojimų nesilaikymą dėl ūkio subjekto veikimo ar neveikimo, kai dėl nepagrįstų išlaidų Bendrijų bendrajam biudžetui arba jų valdomiems biudžetams padaroma ar gali būti padaryta žala.

3.   Nustačiusi pažeidimus, įskaitant šio reglamento nuostatų, individualaus sprendimo, sutarties ar susitarimo, pagal kuriuos teikiama atitinkama finansinė parama, pažeidimo atvejus arba išsiaiškinusi, kad be Komisijos pritarimo buvo padaryti projekto pakeitimai, neatitinkantys projekto pobūdžio ar jo įgyvendinimo sąlygų, Komisija sumažina, sustabdo ar išieško projektui įgyvendinti suteiktą finansinę paramą.

4.   Jei nesilaikoma terminų arba įgyvendinant projektą pasiekta pažanga pateisina tik dalį skirtos finansinės paramos, Komisija reikalauja, kad naudos gavėjas per nustatytą laikotarpį pateiktų paaiškinimus. Jei naudos gavėjas nepateikia patenkinamo atsakymo, Komisija gali nutraukti finansinės paramos mokėjimą ir pareikalauti sugrąžinti jau išmokėtas sumas.

5.   Visos netinkamai išmokėtos sumos grąžinamos Komisijai. Laiku negrąžinus išmokų, pagal finansinio reglamento nuostatas skaičiuojami delspinigiai.

14 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 2 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

4.   Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

15 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimai

1.   14 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priimami toliau nurodyti įgyvendinimo sprendimai, skirti:

| a) | priimti ir prireikus iš dalies pakeisti pagal 6 straipsnio 1 dalį parengtas daugiametes strategines programas; |
| --- | --- |

a)

priimti ir prireikus iš dalies pakeisti pagal 6 straipsnio 1 dalį parengtas daugiametes strategines programas;

| b) | priimti ir prireikus iš dalies pakeisti nacionalines metines darbo programas, grindžiamas valstybių narių pagal 6 straipsnio 3 dalį pateiktais projektais; |
| --- | --- |

b)

priimti ir prireikus iš dalies pakeisti nacionalines metines darbo programas, grindžiamas valstybių narių pagal 6 straipsnio 3 dalį pateiktais projektais;

| c) | papildyti I priede nurodytų priemonių sąrašą ar iš dalies pakeisti II priedą; ir |
| --- | --- |

c)

papildyti I priede nurodytų priemonių sąrašą ar iš dalies pakeisti II priedą; ir

| d) | nustatyti šio reglamento įgyvendinimui būtinas išsamias taisykles. |
| --- | --- |

d)

nustatyti šio reglamento įgyvendinimui būtinas išsamias taisykles.

2.   14 straipsnio 3 dalyje numatyta tvarka priimami toliau nurodyti įgyvendinimo sprendimai, skirti:

| a) | nuspręsti biudžeto vykdymą deleguoti nacionalinei agentūrai ar agentūroms pagal 7 straipsnio 2 dalį ir patvirtinti, kad agentūra ar agentūros atitinka II priede nustatytus atrankos kriterijus; |
| --- | --- |

a)

nuspręsti biudžeto vykdymą deleguoti nacionalinei agentūrai ar agentūroms pagal 7 straipsnio 2 dalį ir patvirtinti, kad agentūra ar agentūros atitinka II priede nustatytus atrankos kriterijus;

| b) | taikant 6 straipsnio 3 dalį, nustatyti nacionalinių metinių darbo programų projektų, taip pat 6 straipsnio 7 dalyje nurodytų ataskaitų formą, turinį ir pateikimo datas; |
| --- | --- |

b)

taikant 6 straipsnio 3 dalį, nustatyti nacionalinių metinių darbo programų projektų, taip pat 6 straipsnio 7 dalyje nurodytų ataskaitų formą, turinį ir pateikimo datas;

| c) | nustatyti 12 straipsnio 1 dalyje nurodytų ataskaitų formą, turinį ir gavėjus; ir |
| --- | --- |

c)

nustatyti 12 straipsnio 1 dalyje nurodytų ataskaitų formą, turinį ir gavėjus; ir

| d) | nustatyti rodiklius, kurie padėtų vykdyti pagal LIFE + finansuojamų priemonių stebėseną. |
| --- | --- |

d)

nustatyti rodiklius, kurie padėtų vykdyti pagal LIFE + finansuojamų priemonių stebėseną.

16 straipsnis

Vertinimas

1.   Komisija užtikrina, kad reguliariai būtų vykdoma daugiamečių programų stebėsena, siekiant įvertinti jų poveikį.

2.   Ne vėliau kaip 2010 m. rugsėjo 30 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir 14 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui LIFE + vidurio laikotarpio peržiūrą. Vidurio laikotarpio peržiūroje įvertinamas šio reglamento įgyvendinimas 2007–2009 m. Prireikus Komisija pasiūlo įgyvendinimo sprendimų pakeitimus, laikydamasi 15 straipsnyje nustatytos tvarkos.

3.   Komisija organizuoja šio reglamento įgyvendinimo galutinį įvertinimą, kuriuo įvertina, kaip jis prisidėjo prie Bendrijos aplinkos politikos ir aplinkosaugos teisės aktų įgyvendinimo, atnaujinimo ir plėtojimo bei kaip buvo panaudoti asignavimai. Šį galutinį įvertinimą, prireikus kartu su pasiūlymu dėl vien tik aplinkosaugai skirto ir nuo 2014 m. taikytino finansinio instrumento tolesnio plėtojimo, ji pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d.

17 straipsnis

Panaikinimas ir pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Siekiant supaprastinimo ir konsolidavimo, panaikinami šie instrumentai:

| a) | 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1655/2000 dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE) (15); |
| --- | --- |

a)

2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1655/2000 dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE) (15);

| b) | 2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1411/2001/EB dėl Bendrijos bendradarbiavimo pagrindų siekiant skatinti tvarią miestų plėtrą (16); |
| --- | --- |

b)

2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1411/2001/EB dėl Bendrijos bendradarbiavimo pagrindų siekiant skatinti tvarią miestų plėtrą (16);

| c) | 2002 m. kovo 1 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 466/2002/EB, nustatantis Bendrijos veiksmų programą, remiančią nevyriausybines organizacijas, kurių pagrindinė veikla yra aplinkos apsauga (17); |
| --- | --- |

c)

2002 m. kovo 1 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 466/2002/EB, nustatantis Bendrijos veiksmų programą, remiančią nevyriausybines organizacijas, kurių pagrindinė veikla yra aplinkos apsauga (17);

| d) | 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2152/2003 dėl miškų ir aplinkos sąveikos monitoringo Bendrijoje (Forest Focus) (18). |
| --- | --- |

d)

2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2152/2003 dėl miškų ir aplinkos sąveikos monitoringo Bendrijoje (Forest Focus) (18).

2.   Iki 2006 m. gruodžio 31 d. pagal 1 dalyje nurodytus teisės aktus pradėtas priemones šie teisės aktai reglamentuoja tol, kol jos užbaigiamos pagal tuos teisės aktus. 14 straipsnio 1 dalyje nurodytas komitetas pakeičia šiuose teisės aktuose nurodytus komitetus. Minėtuose teisės aktuose numatyta privaloma stebėsena ir įvertinimas pasibaigus tų teisės aktų galiojimui finansuojami pagal šį reglamentą. Priemonės iki pat jų užbaigimo turi atitikti 1 dalyje nurodytų teisės aktų technines nuostatas.

18 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge, ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 255, 2005 10 14, p. 52.

1

(2)  OL C 231, 2005 9 20, p. 72.

2

(3)  2005 m. liepos 7 d. Europos Parlameno nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), ... ... ... Tarybos bendroji pozicija 2006 m. birželio 27 d. ir ... ... ... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

Oficialiajame leidinyje

Oficialiajame leidinyje

(4)  OL L 242, 2002 9 10, p. 1.

4

(5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

5

(6)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

6

(7)  OL L 103, 1979 4 25, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 36).

7

(8)  OL L 197, 2001 7 21, p. 30.

8

(9)  OL C ...

9

(10)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

10

(11)  OL L 117, 1999 5 5, p. 1.

11

(12)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

12

(13)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

13

(14)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

14

(15)  OL L 192, 2000 7 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1682/2004 (OL L 308, 2004 10 5, p. 1).

15

(16)  OL L 191, 2001 7 13, p. 1. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 786/2004/EB (OL L 138, 2004 30, p. 7).

16

(17)  OL L 75, 2002 3 16, p. 1. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 786/2004/EB.

17

(18)  OL L 324, 2003 12 11, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 788/2004 (OL L 138, 2004 4 30, p. 17).

18

---

I PRIEDAS

FINANSAVIMO REIKALAVIMUS ATITINKANČIOS PRIEMONĖS

Nepažeidžiant 10 straipsnio, pagal LIFE + gali būti finansuojamos, jei jos atitinka 3 straipsnyje nustatytus finansavimo kriterijus, tokios priemonės:

| 1. | kai biudžetas valdomas centralizuotu tiesioginiu būdu:






  a) | tam tikra NGO, kurių pagrindinė veikla yra aplinkos apsauga ir jos gerinimas Europos lygiu, veikla, |
| --- | --- | --- |

1.

kai biudžetas valdomas centralizuotu tiesioginiu būdu:

a)

tam tikra NGO, kurių pagrindinė veikla yra aplinkos apsauga ir jos gerinimas Europos lygiu, veikla,

| b) | tinklų ir kompiuterinių sistemų, tiesiogiai susijusių su Bendrijos aplinkosaugos politikos ir teisės aktų įgyvendinimu, plėtotė ir techninė priežiūra; |
| --- | --- |

b)

tinklų ir kompiuterinių sistemų, tiesiogiai susijusių su Bendrijos aplinkosaugos politikos ir teisės aktų įgyvendinimu, plėtotė ir techninė priežiūra;

| 2. | kai biudžetas valdomas centralizuotu tiesioginiu būdu arba jo valdymas deleguojamas:






  a) | studijos, tyrimai, modelių ir scenarijų rengimas; |
| --- | --- | --- |

2.

kai biudžetas valdomas centralizuotu tiesioginiu būdu arba jo valdymas deleguojamas:

a)

studijos, tyrimai, modelių ir scenarijų rengimas;

| b) | stebėsena, įskaitant miškų stebėseną; |
| --- | --- |

b)

stebėsena, įskaitant miškų stebėseną;

| c) | parama, skirta pajėgumų stiprinimui; |
| --- | --- |

c)

parama, skirta pajėgumų stiprinimui;

| d) | mokymas, seminarai ir susitikimai, įskaitant pareigūnų, dalyvaujančių įgyvendinant miško gaisrų prevencijos iniciatyvas, mokymą; |
| --- | --- |

d)

mokymas, seminarai ir susitikimai, įskaitant pareigūnų, dalyvaujančių įgyvendinant miško gaisrų prevencijos iniciatyvas, mokymą;

| e) | tinklų kūrimas ir geriausios praktikos programos; |
| --- | --- |

e)

tinklų kūrimas ir geriausios praktikos programos;

| f) | informavimo ir ryšių palaikymo veiksmai, įskaitant informuotumo didinimo kampanijas, pirmiausia visuomenės informavimo kampanijas miškų gaisrų tema; |
| --- | --- |

f)

informavimo ir ryšių palaikymo veiksmai, įskaitant informuotumo didinimo kampanijas, pirmiausia visuomenės informavimo kampanijas miškų gaisrų tema;

| g) | naujoviškų politikos įgyvendinimo būdų, technologijų, metodų ir priemonių demonstravimas; |
| --- | --- |

g)

naujoviškų politikos įgyvendinimo būdų, technologijų, metodų ir priemonių demonstravimas;

| h) | nacionalinių agentūrų personalo išlaidos; ir |
| --- | --- |

h)

nacionalinių agentūrų personalo išlaidos; ir

| i) | konkrečiai skirtos gamtos ir biologinės įvairovės komponentui:






  — | vietovių ir rūšių valdymas bei vietovių planavimas, įskaitant „Natura 2000“ tinklo ekologinio vientisumo gerinimą; |
| --- | --- | --- |

i)

konkrečiai skirtos gamtos ir biologinės įvairovės komponentui:

—

vietovių ir rūšių valdymas bei vietovių planavimas, įskaitant „Natura 2000“ tinklo ekologinio vientisumo gerinimą;

| — | apsaugos būklės stebėsena, įskaitant tokios stebėsenos procedūrų ir struktūrų kūrimą; |
| --- | --- |

—

apsaugos būklės stebėsena, įskaitant tokios stebėsenos procedūrų ir struktūrų kūrimą;

| — | rūšių ir buveinių apsaugos veiksmų planų kūrimas ir įgyvendinimas; |
| --- | --- |

—

rūšių ir buveinių apsaugos veiksmų planų kūrimas ir įgyvendinimas;

| — | jūros teritorijų įtraukimas į „Natura 2000“ tinklą; |
| --- | --- |

—

jūros teritorijų įtraukimas į „Natura 2000“ tinklą;

| — | žemės įsigijimas, su sąlyga, kad:






  — | įsigijimas prisidės prie „Natura 2000“ teritorijos integralumo palaikymo ar atkūrimo, |
| --- | --- | --- |

—

žemės įsigijimas, su sąlyga, kad:

—

įsigijimas prisidės prie „Natura 2000“ teritorijos integralumo palaikymo ar atkūrimo,

| — | žemės įsigijimas yra vienintelis arba veiksmingiausias būdas planuojamam apsaugos rezultatui pasiekti, |
| --- | --- |

—

žemės įsigijimas yra vienintelis arba veiksmingiausias būdas planuojamam apsaugos rezultatui pasiekti,

| — | įsigyta žemė paskiriama ilgalaikiam naudojimui, atitinkančiam 4 straipsnio 2 dalyje nustatytus tikslus, ir |
| --- | --- |

—

įsigyta žemė paskiriama ilgalaikiam naudojimui, atitinkančiam 4 straipsnio 2 dalyje nustatytus tikslus, ir

| — | atitinkama valstybė narė užtikrina ilgalaikį tokios žemės paskyrimą, perleidimo ar kitu būdu, naudoti gamtos išsaugojimo tikslams. |
| --- | --- |

—

atitinkama valstybė narė užtikrina ilgalaikį tokios žemės paskyrimą, perleidimo ar kitu būdu, naudoti gamtos išsaugojimo tikslams.

---

II PRIEDAS

BIUDŽETO VYKDYMO UŽDUOČIŲ DELEGAVIMO KRITERIJAI

| 1. | Komisija, sutarusi su valstybėmis narėmis, paskiria nacionalines agentūras. Valstybės narės taip pat gali paskirti nacionalines agentūras, laikydamosi finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punkto ir 56 straipsnio bei 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (1) 38 ir 39 straipsnio. Valstybės narės nustato administracines ir finansines nuostatas, skirtas nacionalinėms agentūroms, siekdamos, kad nacionalinės metinės darbo programos būtų veiksmingai įgyvendintos. |
| --- | --- |

1.

Komisija, sutarusi su valstybėmis narėmis, paskiria nacionalines agentūras. Valstybės narės taip pat gali paskirti nacionalines agentūras, laikydamosi finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punkto ir 56 straipsnio bei 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (1) 38 ir 39 straipsnio. Valstybės narės nustato administracines ir finansines nuostatas, skirtas nacionalinėms agentūroms, siekdamos, kad nacionalinės metinės darbo programos būtų veiksmingai įgyvendintos.

| 2. | Komisija užtikrina, kad toks užduočių delegavimas atitiktų ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principus. Prieš deleguodama užduotis, Komisija, atlikdama vertinimą, užtikrina, kad deleguojant lėšų administravimą nacionalinėms agentūroms būtų laikomasi patikimo finansų valdymo ir kad būtų padidintas informuotumas apie Bendrijos veiksmus. |
| --- | --- |

2.

Komisija užtikrina, kad toks užduočių delegavimas atitiktų ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principus. Prieš deleguodama užduotis, Komisija, atlikdama vertinimą, užtikrina, kad deleguojant lėšų administravimą nacionalinėms agentūroms būtų laikomasi patikimo finansų valdymo ir kad būtų padidintas informuotumas apie Bendrijos veiksmus.

| 3. | Įstaiga, paskirta nacionaline agentūra, turi atitikti šiuos kriterijus:






  — | turi būti juridinis asmuo, o jos veiklą turi reglamentuoti atitinkamos valstybės narės nacionalinė teisė; |
| --- | --- | --- |

3.

Įstaiga, paskirta nacionaline agentūra, turi atitikti šiuos kriterijus:

—

turi būti juridinis asmuo, o jos veiklą turi reglamentuoti atitinkamos valstybės narės nacionalinė teisė;

| — | joje turi dirbti pakankamai darbuotojų, turinčių profesinių gebėjimų aplinkos politikos srityje; |
| --- | --- |

—

joje turi dirbti pakankamai darbuotojų, turinčių profesinių gebėjimų aplinkos politikos srityje;

| — | ji turi turėti tinkamą infrastruktūrą, pirmiausia kompiuterinę ir ryšių įrangą; |
| --- | --- |

—

ji turi turėti tinkamą infrastruktūrą, pirmiausia kompiuterinę ir ryšių įrangą;

| — | ji turi dirbti tokiomis administravimo sąlygomis, kurios leistų tinkamai vykdyti užduotis ir padėtų išvengti interesų konfliktų; |
| --- | --- |

—

ji turi dirbti tokiomis administravimo sąlygomis, kurios leistų tinkamai vykdyti užduotis ir padėtų išvengti interesų konfliktų;

| — | ji turi sugebėti taikyti Bendrijos lygiu nustatytas finansų valdymo taisykles ir sutartines sąlygas; |
| --- | --- |

—

ji turi sugebėti taikyti Bendrijos lygiu nustatytas finansų valdymo taisykles ir sutartines sąlygas;

| — | ji turi turėti atitinkamas finansines garantijas, suteiktas, pageidautina, valdžios institucijos, o jų turimi valdymo pajėgumai turi būti pakankami atsižvelgiant į Bendrijos lėšų, kurias jie bus paskirti valdyti, dydį. |
| --- | --- |

—

ji turi turėti atitinkamas finansines garantijas, suteiktas, pageidautina, valdžios institucijos, o jų turimi valdymo pajėgumai turi būti pakankami atsižvelgiant į Bendrijos lėšų, kurias jie bus paskirti valdyti, dydį.

| 4. | Pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 41 straipsnį Komisija su kiekviena nacionaline agentūra sudaro susitarimą, kuriame nustatomos išsamios nuostatos, reglamentuojančios inter alia užduotis, ataskaitų teikimo taisykles, atsakomybės nustatymą ir kontrolės priemones. Nacionalinės agentūros laikosi skaidrumo ir vienodo požiūrio principų. Jos vengia dvigubo finansavimo iš kitų Bendrijos fondų. Jos prižiūri projektus ir išieško susigrąžintinas lėšas iš naudos gavėjų. |
| --- | --- |

4.

Pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 41 straipsnį Komisija su kiekviena nacionaline agentūra sudaro susitarimą, kuriame nustatomos išsamios nuostatos, reglamentuojančios inter alia užduotis, ataskaitų teikimo taisykles, atsakomybės nustatymą ir kontrolės priemones. Nacionalinės agentūros laikosi skaidrumo ir vienodo požiūrio principų. Jos vengia dvigubo finansavimo iš kitų Bendrijos fondų. Jos prižiūri projektus ir išieško susigrąžintinas lėšas iš naudos gavėjų.

| 5. | Be to, Komisija patikrina, kad valstybės narės imtųsi būtinų priemonių atitinkamam nacionalinių agentūrų auditui ir finansinei priežiūrai užtikrinti. Valstybės narės, prieš deleguojant užduotis, pateikia Komisijai būtinus patikinimus apie patikimo finansų valdymo taisyklių egzistavimą, reikšmingumą ir tinkamą veikimą atitinkamoje nacionalinėje agentūroje. |
| --- | --- |

5.

Be to, Komisija patikrina, kad valstybės narės imtųsi būtinų priemonių atitinkamam nacionalinių agentūrų auditui ir finansinei priežiūrai užtikrinti. Valstybės narės, prieš deleguojant užduotis, pateikia Komisijai būtinus patikinimus apie patikimo finansų valdymo taisyklių egzistavimą, reikšmingumą ir tinkamą veikimą atitinkamoje nacionalinėje agentūroje.

| 6. | Kiekviena nacionalinė agentūra yra atsakinga už neišieškotas lėšas jai priskirtino pažeidimo, aplaidumo arba sukčiavimo atveju. |
| --- | --- |

6.

Kiekviena nacionalinė agentūra yra atsakinga už neišieškotas lėšas jai priskirtino pažeidimo, aplaidumo arba sukčiavimo atveju.

| 7. | Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina pagal ankstesnes aplinkosaugos programas vykdytų priemonių pakeitimą priemonėmis, kurios turi būti įgyvendinamos pagal šį reglamentą. |
| --- | --- |

7.

Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina pagal ankstesnes aplinkosaugos programas vykdytų priemonių pakeitimą priemonėmis, kurios turi būti įgyvendinamos pagal šį reglamentą.

---

(1)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1261/2005 (OL L 201, 2005 8 2, p. 3).

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

2004 m. rugsėjo mėn. Komisija priėmė pasiūlymą (1) dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE+).

2005 m. liepos mėn. Europos Parlamentas priėmė nuomonę pirmuoju svarstymu. (2)

2005 m. balandžio mėn. nuomones priėmė Regionų komitetas (3) bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (4).

2006 m. birželio 27 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją.

II.   TIKSLAS

Siūlomas reglamentas yra vienas iš keleto aktų, susijusių su 2007–2013 m. finansine programa, tačiau vienintelis konkrečiai su aplinka susijęs pasiūlymas. Jo tikslai:

| — | teikti konkrečią paramą Bendrijos lygiu priemonėms ir projektams, suteikiantiems Europos pridėtinę vertę, įgyvendinant, atnaujinant ir plėtojant Bendrijos aplinkos politiką ir teisės aktus, ypač įgyvendinant šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą (lėšos aplinkai palankioms investicijoms ir valdymo priemonėms, visų pirma susijusioms su Natura 2000 tinklu, finansuoti būtų paprastai skiriamos pagal kitus finansinius instrumentus) ir |
| --- | --- |

—

teikti konkrečią paramą Bendrijos lygiu priemonėms ir projektams, suteikiantiems Europos pridėtinę vertę, įgyvendinant, atnaujinant ir plėtojant Bendrijos aplinkos politiką ir teisės aktus, ypač įgyvendinant šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą (lėšos aplinkai palankioms investicijoms ir valdymo priemonėms, visų pirma susijusioms su Natura 2000 tinklu, finansuoti būtų paprastai skiriamos pagal kitus finansinius instrumentus) ir

| — | pakeisti keletą esamų programų (o esamos LIFE sistemos kai kurie elementai būtų integruoti į kitus finansinius instrumentus). |
| --- | --- |

—

pakeisti keletą esamų programų (o esamos LIFE sistemos kai kurie elementai būtų integruoti į kitus finansinius instrumentus).

Šio „integruoto požiūrio“ tikslas — suteikti daugiau bendro finansavimo galimybių, paskatinti bendrą politikos formavimą ir sudaryti geresnes sąlygas tam, kad finansavimas atspindėtų nacionalinius ir regioninius prioritetus.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendrosios nuostatos

Į bendrąją poziciją pažodžiui, iš dalies arba iš esmės įtraukta pusė Europos Parlamento pirmuoju svarstymu priimtų pakeitimų. Visų pirma joje numatomas konkretus gamtos ir biologinės įvairovės komponentas bei nustatomi bendrieji finansavimo reikalavimų atitikimo kriterijai, siekiant užtikrinti Europos pridėtinę vertę.

Joje neatspindimi likusieji pakeitimai, nes Taryba pritaria Komisijai, kad jie yra nereikalingi ir (arba) nepageidaujami.

Į bendrąją poziciją taip pat įtraukta keletas kitų pakeitimų, nenumatytų Europos Parlamento pirmuoju svarstymu priimtoje nuomonėje. Tolesniuose skirsniuose apibūdinami esminiai pakeitimai. Be to, yra redakcinių pakeitimų, kuriais siekiama patikslinti tekstą arba užtikrinti bendrą reglamento nuoseklumą.

2.   Tikslas, sąvokų apibrėžimai ir finansavimo reikalavimų atitikimo kriterijai (1, 2 ir 3 straipsniai)

Bendroji pozicija neatitinka Europos Parlamento 11 pakeitimo. Taryba mano, kad reikia atskirti 1 straipsnyje išdėstytą bendrą tikslą ir 4 straipsnyje išdėstytus konkrečius tikslus. Ji taip pat mano, kad nebūtina perfrazuoti 6-osios Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programos tikslų ir nebūtų tikslinga bandyti keisti prioritetus, dėl kurių 2002–2012 m. laikotarpiui susitarė trys institucijos, kaip nustatyta Sprendime Nr. 1600/2002/EB; tokie pakeitimai galėtų būti padaryti atliekant to sprendimo 11 straipsnio 1 dalyje numatytą peržiūrą.

Taryba papildė projektą 2 straipsniu, kad būtų pateikti trijų reglamente dažnai vartojamų sąvokų apibrėžimai.

3 straipsnis atitinka 12, 42, 15 ir 34 pakeitimų tam tikras dalis, kadangi jame nustatomi bendrieji finansavimo reikalavimų atitikimo kriterijai, siekiant užtikrinti, kad bendras Bendrijos finansavimas pagal LIFE+ suteiktų Europos pridėtinę vertę. Visų pirma pagal LIFE+ nebūtų finansuojama pasikartojanti veikla, pavyzdžiui, kasdienė veikla.

3.   Konkretūs tikslai (4 straipsnis ir I priedas)

4 straipsnyje atsižvelgiama į 12 ir 42 pakeitimų kitas dalis, visų pirma sukuriant naują konkrečiai gamtai ir biologinei įvairovei skirtą komponentą ir papildant nuorodomis į ekologines technologijas ir miškus.

Bendrąja pozicija taip pat pakeičiamas I priedo statusas — jame dabar pateikiamas ne orientacinis, o išsamus finansavimo reikalavimus atitinkančių priemonių sąrašas. Į I priedą nebeįtrauktas skirsnis dėl temų. Taryba mano, kad 1, 3 ir 4 straipsniuose išdėstyti tikslai ir kriterijai bei I priede pateiktas finansavimo reikalavimus atitinkančių priemonių sąrašas pakankamai apibrėžia LIFE+ taikymo sritį.

4.   Finansinės nuostatos (5 ir 8–13 straipsniai)

Taryba negali sutikti su 43 pakeitimu dėl LIFE+ biudžeto. Bendrojoje pozicijoje numatoma 1 854 372 000 eurų finansavimo suma, kuri nurodyta ir Komisijos iš dalies pakeistame pasiūlyme (pateiktame 2006 m. gegužės 17 d. susitarus dėl 2007–2013 m. finansinės programos). (5)

Bendroji pozicija visiškai atitinka 44 pakeitimą, kadangi joje nenumatomas priedas, kuriame būtų išdėstytas LIFE+ biudžeto orientacinis paskirstymas komponentams. Tačiau siekiant didesnio lankstumo, pagal 11 straipsnio 4 dalį 40 % biudžeto būtų garantuota konkrečiai priemonėms, skirtoms gamtos ir biologinės įvairovės apsaugai remti, o ne nustatomi finansavimo dydžiai kiekvienam iš trijų komponentų, kaip numatyta 26 pakeitime.

5 straipsnis atitinka 34 pakeitimą, kadangi jame nustatoma bendra didžiausia bendro finansavimo norma — 50 %. Jis iš dalies atitinka 13 pakeitimą, kadangi tam tikriems su gamtos apsauga susijusiems projektams būtų galima teikti didesnį bendrą finansavimą — iki 75 %. 5 straipsnyje taip pat pateikiamas paaiškinimas dėl su personalu susijusių išlaidų bendro finansavimo (atitinkantis esamą praktiką ir finansinį reglamentą).

Taryba mano, kad nebūtina pateikti potencialių finansavimo pagal LIFE+ naudos gavėjų pavyzdžių. Todėl 8 straipsnis neatitinka 21 pakeitimo.

Taryba pritaria, kad laikantis papildomumo principo, pagal LIFE+ neturėtų būti finansuojamos priemonės, kurios atitinka finansavimo reikalavimus pagal kitus Bendrijos finansinius instrumentus. Bendrosios pozicijos 10 straipsnis atitinka 23 pakeitimo tikslą.

Stebėsenos srityje bendroji pozicija sustiprina reikalavimą Komisijai atlikti patikrinimus vietoje. Kartu su 17 straipsnio 2 dalies c punktu, 12 straipsnio 1 dalis atitinka 27 pakeitimo tikslus.

5.   Programavimo metodas (6 ir 7 straipsniai bei II priedas)

Komisijos pasiūlyme buvo numatytas didelės biudžeto dalies vykdymo perdavimas valstybėms narėms. Taryba pritaria šiam požiūriui, tačiau į bendrąją poziciją įtraukė gerokai išsamesnes taikytinų procedūrų nuostatas. Tokiu būdu aiškiau apibrėžiamas atitinkamas valstybių narių ir Komisijos vaidmuo bei išlaidų rūšys, kurios priklausytų centralizuotai valdomo biudžeto daliai (ypač dėl NVO; tai atitinka 36 pakeitimą).

Bendrojoje pozicijoje taip pat pateikiami išsamūs kriterijai dėl asignavimų iš deleguotos biudžeto dalies paskirstymo valstybėms narėms. Taikomi du kriterijai: gyventojų skaičius, įskaitant gyventojų tankumą, kadangi tai yra aplinkai keliamo pavojaus rodiklis; bei gamta ir biologinė įvairovė (remiantis nustatytų teritorijų absoliučiu ir santykiniu dydžiu). Pridedamoje lentelėje pateikiamas šių kriterijų reikšmės apibūdinimas.

6 straipsnis iš dalies atitinka 14 pakeitimą, kadangi jame išaiškinama (3 dalies antra pastraipa), kad pagal LIFE+ galėtų būti finansuojamos tarpvalstybinės priemonės. Nacionalinių metinių darbo programų priėmimo tvarka atitinka 16 pakeitimo tikslą, kadangi ji suteiktų valstybėms narėms lankstumo atsižvelgti į nacionalinius ir regioninius prioritetus.

Taryba negali pritarti 15 pakeitimo pirmai daliai arba 17 ar 18 pakeitimams. Priimant daugiametes strategines programas pagal bendro sprendimo procedūrą būtų nepagrįstai uždelsiamas aplinkosaugos projektų finansavimas. Tačiau bendrojoje pozicijoje pateikiamos gerokai išsamesnės pagal bendro sprendimo procedūrą priimamo reglamento teksto nuostatos.

6.   Komitologija (14 ir 17 straipsniai)

Bendroji pozicija iš esmės atitinka 29 pakeitimą, kadangi visi pagrindiniai sprendimai būtų priimami pagal reguliavimo procedūrą. Tai tikslinga, kadangi reglamentas nustato bendrą programą septyneriems metams. Per šį laikotarpį Bendrijos ir nacionaliniai prioritetai gali žymiai pasikeisti. Daugiametėse strateginėse programose ir nacionalinėse metinėse darbo programose bus sprendžiami atskiroms valstybėms narėms didelį susirūpinimą keliantys bei jų nacionalinei aplinkosaugos politikai ypač svarbūs klausimai. Tačiau tam tikriems labiau techninio pobūdžio klausimams turėtų būti taikoma valdymo procedūra.

Taryba negali pritarti 28, 30 ir 31 pakeitimams, kadangi jais būtų nukrypstama nuo Sprendime 1999/468/EB nustatytų procedūrų. Dėl visų pakeitimų reikėtų derėtis horizontaliu lygiu, o ne priimant konkretų aktą.

7.   Kiti klausimai

Be to, bendrojoje pozicijoje:

| — | numatoma šiek tiek praplėsta preambulė, siekiant paaiškinti pagrindines reglamento teksto nuostatas. Į konstatuojamąsias dalis įtrauktas Europos Parlamento pirmuoju svarstymu priimtas 9 pakeitimas (tačiau neįtraukti 1–8 pakeitimai, kadangi siūlomu tekstu nebūtų grindžiama jokia straipsnių ar priedų nuostata arba jis neatitiktų šių nuostatų). Be to, 15 konstatuojamoji dalis iš dalies atitinka 24 pakeitimo tikslą; |
| --- | --- |

—

numatoma šiek tiek praplėsta preambulė, siekiant paaiškinti pagrindines reglamento teksto nuostatas. Į konstatuojamąsias dalis įtrauktas Europos Parlamento pirmuoju svarstymu priimtas 9 pakeitimas (tačiau neįtraukti 1–8 pakeitimai, kadangi siūlomu tekstu nebūtų grindžiama jokia straipsnių ar priedų nuostata arba jis neatitiktų šių nuostatų). Be to, 15 konstatuojamoji dalis iš dalies atitinka 24 pakeitimo tikslą;

| — | laikantis 19 pakeitimo tikslo, 6 straipsnio 7 dalyje ir 12 straipsnio 2 dalyje įtraukiami reikalavimai Komisijai imtis tolesnių priemonių ir apie jas pranešti; |
| --- | --- |

—

laikantis 19 pakeitimo tikslo, 6 straipsnio 7 dalyje ir 12 straipsnio 2 dalyje įtraukiami reikalavimai Komisijai imtis tolesnių priemonių ir apie jas pranešti;

| — | laikomasi 32 ir 33 pakeitimų tikslų, 15 straipsnyje išaiškinant įvertinimo pranešimų tikslą ir terminus; |
| --- | --- |

—

laikomasi 32 ir 33 pakeitimų tikslų, 15 straipsnyje išaiškinant įvertinimo pranešimų tikslą ir terminus;

| — | neįtrauktas 20 pakeitimas, kadangi Komisija negalėtų užtikrinti, kad įgyvendinant LIFE+ bus sukuriamos darbo vietos. |
| --- | --- |

—

neįtrauktas 20 pakeitimas, kadangi Komisija negalėtų užtikrinti, kad įgyvendinant LIFE+ bus sukuriamos darbo vietos.

IV.   IŠVADA

Taryba mano, kad bendrojoje pozicijoje pateikiamas subalansuotas priemonių paketas, kuriuo numatomas tikslinis Bendrijos bendras finansavimas, papildant kitus Bendrijos finansinius instrumentus bei nacionalines ir regionines išlaidas aplinkosaugai. Ji tikisi konstruktyvių diskusijų su Europos Parlamentu, kad reglamentas būtų priimtas kuo greičiau.

---

(1)  OL C 12, 2005 1 18, p. 25.

(2)  Dok. 10814/05.

(3)  OL C 231, 2005 9 20, p. 72.

(4)  OL C 255, 2005 10 14, p. 52.

(5)  1 854 372 000 eurų suma nurodyta 2004 m. kainomis (lygiavertė 2 097 880 000 eurų sumai dabartinėmis kainomis). Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo 37 punkte numatoma, kad ši suma biudžeto valdymo institucijai kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu yra svarbiausias orientacinis dydis.

Taryba taip pat padarė pareiškimą dėl iš dalies pakeistame Komisijos pasiūlyme nurodytos sumos.

PRIEDAS

INDICATIVE ALLOCATIONS TO MEMBER STATES FOR 2007

| Member State | Surface area
  (km2) | Population
  (thousands) | % of total EU population | Population density | Ratio MS density: EU density | Normalised ratio population density | SCI surface area
  (km2) | Ratio SCI:total | % SCI total | Ratio MS %: EU total % | Normalised ratio SCIs | Budget allocation
  (%) | Budget allocation
  (€ mio) | Corrected budget allocation
  (€ mio) | Member State |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F | G | H | I | L | M | N | O | P | Q | R |
| | | | (C/Total C) | (C*1000/B) | (E/Total E) | (F/Total F) | | (H/Total H) | (H/B) | (J/Total J) | (K/Total K) | (0,5*D+0,05*G
  +0,25*I+,2*L) | (D42*M) | | |
| BE | 30 528,00 | 10 396,40 | 2,14 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 3 220,88 | 0,54 % | 10,55 % | 0,76 | 2,67 % | 2,10 % | 3,991 | 3,968 | BE |
| CZ | 78 866,00 | 10 211,50 | 2,10 % | 129,48 | 1,14 | 4,13 % | 7 241,36 | 1,22 % | 9,18 % | 0,67 | 2,32 % | 2,03 % | 3,851 | 3,829 | CZ |
| DK | 43 093,00 | 5 397,60 | 1,11 % | 125,25 | 1,11 | 4,00 % | 11 135,95 | 1,88 % | 25,84 % | 1,87 | 6,54 % | 2,53 % | 4,813 | 4,785 | DK |
| DE | 357 031,00 | 82 531,70 | 16,97 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 53 293,92 | 9,00 % | 14,93 % | 1,08 | 3,78 % | 11,85 % | 22,517 | 22,388 | DE |
| EE | 45 226,00 | 1 351,00 | 0,28 % | 29,87 | 0,26 | 0,95 % | 10 591,08 | 1,79 % | 23,42 % | 1,70 | 5,93 % | 1,82 % | 3,456 | 3,437 | EE |
| EL | 131 940,00 | 11 041,10 | 2,27 % | 83,68 | 0,74 | 2,67 % | 27 640,97 | 4,67 % | 20,95 % | 1,52 | 5,30 % | 3,50 % | 6,642 | 6,604 | EL |
| ES | 504 782,00 | 42 345,30 | 8,71 % | 83,89 | 0,74 | 2,68 % | 119 104,03 | 20,11 % | 23,60 % | 1,71 | 5,97 % | 10,71 % | 20,347 | 20,230 | ES |
| FR | 549 192,00 | 59 900,70 | 12,32 % | 109,07 | 0,96 | 3,48 % | 48 809,61 | 8,24 % | 8,89 % | 0,64 | 2,25 % | 8,84 % | 16,800 | 16,704 | FR |
| IE | 70 280,00 | 4 027,70 | 0,83 % | 57,31 | 0,51 | 1,83 % | 10 560,74 | 1,78 % | 15,03 % | 1,09 | 3,80 % | 1,71 % | 3,253 | 3,234 | IE |
| IT | 301 333,00 | 57 888,20 | 11,90 % | 192,11 | 1,70 | 6,13 % | 43 977,33 | 7,43 % | 14,59 % | 1,06 | 3,69 % | 8,85 % | 16,820 | 16,723 | IT |
| CY | 9 250,00 | 730,4 | 0,15 % | 78,96 | 0,70 | 2,52 % | 509,52 | 0,09 % | 8,88 % | 0,64 | 2,25 % | 0,67 % | 1,277 | 2,000 | CY |
| LV | 64 589,00 | 2 319,20 | 0,48 % | 35,91 | 0,32 | 1,15 % | 7 651,27 | 1,29 % | 11,85 % | 0,86 | 3,00 % | 1,22 % | 2,315 | 2,500 | LV |
| LT | 65 200,00 | 3 445,90 | 0,71 % | 52,85 | 0,47 | 1,69 % | 6 663,58 | 1,13 % | 10,22 % | 0,74 | 2,59 % | 1,24 % | 2,351 | 2,500 | LT |
| LU | 2 597,00 | 451,6 | 0,09 % | 173,89 | 1,54 | 5,55 % | 383,11 | 0,06 % | 14,75 % | 1,07 | 3,73 % | 1,09 % | 2,065 | 2,053 | LU |
| HU | 93 030,00 | 10 116,70 | 2,08 % | 108,75 | 0,96 | 3,47 % | 13 929,21 | 2,35 % | 14,97 % | 1,09 | 3,79 % | 2,56 % | 4,863 | 4,835 | HU |
| MT | 316,00 | 399,4 | 0,08 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 39,35 | 0,01 % | 12,45 % | 0,90 | 3,15 % | 1,03 % | 1,966 | 1,954 | MT |
| NL | 41 526,00 | 16 258,00 | 3,34 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 7 510,00 | 1,27 % | 18,09 % | 1,31 | 4,58 % | 3,27 % | 6,204 | 6,169 | NL |
| AT | 83 859,00 | 8 140,10 | 1,67 % | 97,07 | 0,86 | 3,10 % | 8 883,93 | 1,50 % | 10,59 % | 0,77 | 2,68 % | 1,90 % | 3,616 | 3,595 | AT |
| PL | 312 685,00 | 38 190,60 | 7,85 % | 122,14 | 1,08 | 3,90 % | 13 123,86 | 2,22 % | 4,20 % | 0,30 | 1,06 % | 4,89 % | 9,286 | 9,233 | PL |
| PT | 91 990,00 | 10 474,70 | 2,15 % | 113,87 | 1,01 | 3,63 % | 16 502,94 | 2,79 % | 17,94 % | 1,30 | 4,54 % | 2,86 % | 5,440 | 5,409 | PT |
| SI | 20 273,00 | 1 996,40 | 0,41 % | 98,48 | 0,87 | 3,14 % | 6 359,62 | 1,07 % | 31,37 % | 2,27 | 7,94 % | 2,22 % | 4,216 | 4,192 | SI |
| SK | 48 845,00 | 5 380,10 | 1,11 % | 110,15 | 0,97 | 3,51 % | 5 739,36 | 0,97 % | 11,75 % | 0,85 | 2,97 % | 1,57 % | 2,975 | 2,958 | SK |
| FI | 338 145,00 | 5 219,70 | 1,07 % | 15,44 | 0,14 | 0,49 % | 48 551,64 | 8,20 % | 14,36 % | 1,04 | 3,63 % | 3,34 % | 6,341 | 6,305 | FI |
| SE | 414 864,00 | 8 975,70 | 1,85 % | 21,64 | 0,19 | 0,69 % | 62 356,23 | 10,53 % | 15,03 % | 1,09 | 3,80 % | 4,35 % | 8,265 | 8,218 | SE |
| UK | 244 820,00 | 59 673,10 | 12,27 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 25 102,47 | 4,24 % | 10,25 % | 0,74 | 2,60 % | 8,07 % | 15,342 | 15,254 | UK |
| BG | 110 910,00 | 7 801,3 | 1,60 % | 70,34 | 0,62 | 2,24 % | 15 299,25 | 2,58 % | 13,79 % | 1,00 | 3,49 % | 2,26 % | 4,291 | 4,266 | BG |
| RO | 238 391,00 | 21 711,3 | 4,46 % | 91,07 | 0,80 | 2,91 % | 18 085,00 | 3,05 % | 7,59 % | 0,55 | 1,92 % | 3,52 % | 6,697 | 6,658 | RO |
| EU + BG + RO | 4 293 561,00 | 486 375,40 | 100,00 % | 113,28 | 27,67 | 100,00 % | 592 266,18 | 100,00 % | 13,79 % | 28,64 | 100,00 % | 100,00 % | 190 | 190 | EU |

Member State

Surface area

(km2)

Population

(thousands)

% of total EU population

Population density

Ratio MS density: EU density

Normalised ratio population density

SCI surface area

(km2)

Ratio SCI:total

% SCI total

Ratio MS %: EU total %

Normalised ratio SCIs

Budget allocation

(%)

Budget allocation

(€ mio)

Corrected budget allocation

(€ mio)

Member State

A

B

C

D

E

F

G

H

I

L

M

N

O

P

Q

R

(C/Total C)

(C*1000/B)

(E/Total E)

(F/Total F)

(H/Total H)

(H/B)

(J/Total J)

(K/Total K)

(0,5*D+0,05*G

+0,25*I+,2*L)

(D42*M)

BE

30 528,00

10 396,40

2,14 %

226,56

2,00

7,23 %

3 220,88

0,54 %

10,55 %

0,76

2,67 %

2,10 %

3,991

3,968

BE

CZ

78 866,00

10 211,50

2,10 %

129,48

1,14

4,13 %

7 241,36

1,22 %

9,18 %

0,67

2,32 %

2,03 %

3,851

3,829

CZ

DK

43 093,00

5 397,60

1,11 %

125,25

1,11

4,00 %

11 135,95

1,88 %

25,84 %

1,87

6,54 %

2,53 %

4,813

4,785

DK

DE

357 031,00

82 531,70

16,97 %

226,56

2,00

7,23 %

53 293,92

9,00 %

14,93 %

1,08

3,78 %

11,85 %

22,517

22,388

DE

EE

45 226,00

1 351,00

0,28 %

29,87

0,26

0,95 %

10 591,08

1,79 %

23,42 %

1,70

5,93 %

1,82 %

3,456

3,437

EE

EL

131 940,00

11 041,10

2,27 %

83,68

0,74

2,67 %

27 640,97

4,67 %

20,95 %

1,52

5,30 %

3,50 %

6,642

6,604

EL

ES

504 782,00

42 345,30

8,71 %

83,89

0,74

2,68 %

119 104,03

20,11 %

23,60 %

1,71

5,97 %

10,71 %

20,347

20,230

ES

FR

549 192,00

59 900,70

12,32 %

109,07

0,96

3,48 %

48 809,61

8,24 %

8,89 %

0,64

2,25 %

8,84 %

16,800

16,704

FR

IE

70 280,00

4 027,70

0,83 %

57,31

0,51

1,83 %

10 560,74

1,78 %

15,03 %

1,09

3,80 %

1,71 %

3,253

3,234

IE

IT

301 333,00

57 888,20

11,90 %

192,11

1,70

6,13 %

43 977,33

7,43 %

14,59 %

1,06

3,69 %

8,85 %

16,820

16,723

IT

CY

9 250,00

730,4

0,15 %

78,96

0,70

2,52 %

509,52

0,09 %

8,88 %

0,64

2,25 %

0,67 %

1,277

2,000

CY

LV

64 589,00

2 319,20

0,48 %

35,91

0,32

1,15 %

7 651,27

1,29 %

11,85 %

0,86

3,00 %

1,22 %

2,315

2,500

LV

LT

65 200,00

3 445,90

0,71 %

52,85

0,47

1,69 %

6 663,58

1,13 %

10,22 %

0,74

2,59 %

1,24 %

2,351

2,500

LT

LU

2 597,00

451,6

0,09 %

173,89

1,54

5,55 %

383,11

0,06 %

14,75 %

1,07

3,73 %

1,09 %

2,065

2,053

LU

HU

93 030,00

10 116,70

2,08 %

108,75

0,96

3,47 %

13 929,21

2,35 %

14,97 %

1,09

3,79 %

2,56 %

4,863

4,835

HU

MT

316,00

399,4

0,08 %

226,56

2,00

7,23 %

39,35

0,01 %

12,45 %

0,90

3,15 %

1,03 %

1,966

1,954

MT

NL

41 526,00

16 258,00

3,34 %

226,56

2,00

7,23 %

7 510,00

1,27 %

18,09 %

1,31

4,58 %

3,27 %

6,204

6,169

NL

AT

83 859,00

8 140,10

1,67 %

97,07

0,86

3,10 %

8 883,93

1,50 %

10,59 %

0,77

2,68 %

1,90 %

3,616

3,595

AT

PL

312 685,00

38 190,60

7,85 %

122,14

1,08

3,90 %

13 123,86

2,22 %

4,20 %

0,30

1,06 %

4,89 %

9,286

9,233

PL

PT

91 990,00

10 474,70

2,15 %

113,87

1,01

3,63 %

16 502,94

2,79 %

17,94 %

1,30

4,54 %

2,86 %

5,440

5,409

PT

SI

20 273,00

1 996,40

0,41 %

98,48

0,87

3,14 %

6 359,62

1,07 %

31,37 %

2,27

7,94 %

2,22 %

4,216

4,192

SI

SK

48 845,00

5 380,10

1,11 %

110,15

0,97

3,51 %

5 739,36

0,97 %

11,75 %

0,85

2,97 %

1,57 %

2,975

2,958

SK

FI

338 145,00

5 219,70

1,07 %

15,44

0,14

0,49 %

48 551,64

8,20 %

14,36 %

1,04

3,63 %

3,34 %

6,341

6,305

FI

SE

414 864,00

8 975,70

1,85 %

21,64

0,19

0,69 %

62 356,23

10,53 %

15,03 %

1,09

3,80 %

4,35 %

8,265

8,218

SE

UK

244 820,00

59 673,10

12,27 %

226,56

2,00

7,23 %

25 102,47

4,24 %

10,25 %

0,74

2,60 %

8,07 %

15,342

15,254

UK

BG

110 910,00

7 801,3

1,60 %

70,34

0,62

2,24 %

15 299,25

2,58 %

13,79 %

1,00

3,49 %

2,26 %

4,291

4,266

BG

RO

238 391,00

21 711,3

4,46 %

91,07

0,80

2,91 %

18 085,00

3,05 %

7,59 %

0,55

1,92 %

3,52 %

6,697

6,658

RO

EU + BG + RO

4 293 561,00

486 375,40

100,00 %

113,28

27,67

100,00 %

592 266,18

100,00 %

13,79 %

28,64

100,00 %

100,00 %

190

190

EU

Pastabos

Pirmiau pateiktą lentelę parengė Komisijos tarnybos. Nurodyti asignavimai yra orientaciniai. Faktiniai asignavimai bus nustatyti priėmus reglamentą, taikant komitologijos tvarką. Faktiniai asignavimai gali būti kiek kitokie dėl daugelio veiksnių.

| 1. | Lentelėje nurodyti asignavimai 2007 m., remiantis tų metų biudžeto dalimi, kurios vykdymas perduodamas, t. y. 190 milijonų eurų. Komisijos finansiniame programavime numatoma, kad LIFE+ biudžetas ir valstybėms narėms paskirta biudžeto dalis būtų kasmet didinama. |
| --- | --- |

1.

Lentelėje nurodyti asignavimai 2007 m., remiantis tų metų biudžeto dalimi, kurios vykdymas perduodamas, t. y. 190 milijonų eurų. Komisijos finansiniame programavime numatoma, kad LIFE+ biudžetas ir valstybėms narėms paskirta biudžeto dalis būtų kasmet didinama.

| 2. | Lentelėje naudojami naujausi Komisijos turimi duomenys (pvz. valstybių narių gyventojų skaičius paimtas iš Eurostato 2005 m. leidinio, o duomenys apie Bendrijos svarbos teritorijas yra 2006 m. gegužės 15 d. turimi duomenys). Duomenys — taigi ir asignavimai — LIFE+ vykdymo metu keisis. Visų pirma 6 straipsnio 2 dalies antra pastraipa Komisija įgaliojama atlikti su gamta ir biologine įvairove susijusius skaičiavimus atsižvelgiant į Bendrijos svarbos teritorijas ir į specialias apsaugos teritorijas, tuo pačiu išvengiant dvigubo skaičiavimo, kai tik gaus visų valstybių narių duomenis. |
| --- | --- |

2.

Lentelėje naudojami naujausi Komisijos turimi duomenys (pvz. valstybių narių gyventojų skaičius paimtas iš Eurostato 2005 m. leidinio, o duomenys apie Bendrijos svarbos teritorijas yra 2006 m. gegužės 15 d. turimi duomenys). Duomenys — taigi ir asignavimai — LIFE+ vykdymo metu keisis. Visų pirma 6 straipsnio 2 dalies antra pastraipa Komisija įgaliojama atlikti su gamta ir biologine įvairove susijusius skaičiavimus atsižvelgiant į Bendrijos svarbos teritorijas ir į specialias apsaugos teritorijas, tuo pačiu išvengiant dvigubo skaičiavimo, kai tik gaus visų valstybių narių duomenis.

| 3. | 6 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa Komisijai būtų suteikiama galimybė skirti papildomus asignavimus neturinčioms prieigos prie jūros valstybėms narėms. Lentelėje vadovaujamasi prielaida, kad 2007 m. tokių papildomų asignavimų nebus. |
| --- | --- |

3.

6 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa Komisijai būtų suteikiama galimybė skirti papildomus asignavimus neturinčioms prieigos prie jūros valstybėms narėms. Lentelėje vadovaujamasi prielaida, kad 2007 m. tokių papildomų asignavimų nebus.

| 4. | Bendrijos svarbos teritorijų plotas BG buvo įvertintas pagal dabartinių valstybių narių ir RO vidurkį. Bendrijos svarbos teritorijų plotas CY taikomas tik tai daliai, kuriai taikoma Buveinių direktyva. |
| --- | --- |

4.

Bendrijos svarbos teritorijų plotas BG buvo įvertintas pagal dabartinių valstybių narių ir RO vidurkį. Bendrijos svarbos teritorijų plotas CY taikomas tik tai daliai, kuriai taikoma Buveinių direktyva.

| 5. | 6 straipsnio 2 dalies ketvirtoje pastraipoje numatoma, kad mažiausias metinis asignavimas visoms valstybėms narėms sudaro 1–3 milijonus eurų, atsižvelgiant į gyventojų tankumą, išlaidas aplinkosaugai, aplinkosaugos poreikį ir gebėjimą įsisavinti lėšas. Lentelėje laikoma, kad šia nuostata būtų remiamasi padidinant asignavimą CY iki 2 milijonų eurų, o asignavimus LV/LT — iki 2,5 milijonų eurų. |
| --- | --- |

5.

6 straipsnio 2 dalies ketvirtoje pastraipoje numatoma, kad mažiausias metinis asignavimas visoms valstybėms narėms sudaro 1–3 milijonus eurų, atsižvelgiant į gyventojų tankumą, išlaidas aplinkosaugai, aplinkosaugos poreikį ir gebėjimą įsisavinti lėšas. Lentelėje laikoma, kad šia nuostata būtų remiamasi padidinant asignavimą CY iki 2 milijonų eurų, o asignavimus LV/LT — iki 2,5 milijonų eurų.

---

| 3.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 238/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 238/18

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 11/2006,

Tarybos priimta 2006 m. liepos 18 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2006/EB, nustatantį programą „Kultūra“ (2007–2013 m.)

(2006/C 238 E/02)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 151 straipsnio 5 dalies pirmą įtrauką,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20)(21)(22)(23)(24)(25)(26)(27)(28)(29)(30)(31) | Būtina skatinti bendradarbiavimą ir kultūrinius mainus siekiant gerbti ir remti kultūrų ir kalbų įvairovę Europoje ir pagerinti Europos piliečių žinias apie kitų Europos šalių kultūrą, kartu stiprinant jų bendro Europos kultūros paveldo įsisąmoninimą. Kultūrinio bendradarbiavimo ir kultūrinės bei kalbinės įvairovės skatinimas padeda Europos pilietybę paversti realybe, nes Europos piliečiai skatinami tiesiogiai dalyvauti integracijos procese.Aktyvi kultūros politika, kuria siekiama išsaugoti Europos kultūrų įvairovę ir propaguoti jos bendrus kultūros elementus ir bendrą kultūros paveldą, gali padaryti Europos Sąjungą labiau matomą už jos ribų.Siekiant, kad piliečiai visapusiškai remtų Europos integraciją ir joje dalyvautų, labiau turėtų būti pabrėžiamos jų bendros kultūros vertybės ir šaknys kaip kertinis jų tapatybės ir priklausymo visuomenei, kuri visiškai laikantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos grindžiama laisve, lygybe, demokratija, pagarba žmogaus orumui ir neliečiamybei, tolerancija ir solidarumu, elementas.Labai svarbu, kad kultūros sektorius prisidėtų prie platesnio Europos politinio vystymosi proceso ir atliktų jame tam tikrą vaidmenį. Kultūros sektorius yra svarbus darbo vietų šaltinis, be to, egzistuoja aiškus investavimo į kultūrą ir ekonomikos vystymosi ryšys, todėl svarbu stiprinti kultūros politiką regionų, nacionaliniu ir Europos lygiu. Vadinasi, turi būti stiprinamas kultūros pramonės įmonių vaidmuo vystymosi pagal Lisabonos strategiją procesuose, kadangi šios pramonės įmonių įnašas į Europos ekonomiką vis didėja.Būtina taip pat skatinti aktyvų pilietiškumą ir stiprinti kovą su bet kokia atskirties forma, taip pat ir ksenofobija bei rasizmu. Didesnės galimybės naudotis kultūra kiek įmanoma daugiau žmonių gali pasitarnauti kovojant su socialine atskirtimi.Sutarties 3 straipsnyje nurodyta, kad Bendrija siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę visose tame straipsnyje nurodytose veiklos srityse.Kultūros programos, „Kaleidoskopas“, „Ariadnė“, „Rafaelis“ ir „Kultūra 2000“ nustatytos atitinkamai Sprendimais Nr. 719/96/EB (3), Nr. 2085/97/EB (4), Nr. 2228/97/EB (5) bei Nr. 508/2000/EB (6) — teigiami poslinkiai įgyvendinant Bendrijos veiksmus kultūros srityje. Tokiu būdu įgyta nemažai patirties, ypač atlikus šių kultūros programų vertinimus. Dabar reikia racionalizuoti ir sustiprinti Bendrijos kultūros veiksmus remiantis vertinimų duomenimis, konsultacijų su visomis suinteresuotomis šalimis rezultatais ir naujausiais Europos institucijų darbais. Todėl būtina nustatyti tam skirtą programą.Europos institucijos įvairiomis progomis pasisakė apie Bendrijos kultūrinę veiklą ir kultūrinio bendradarbiavimo uždavinius: Taryba savo 2002 m. birželio 25 d. rezoliucijoje dėl europinio bendradarbiavimo naujojo darbo plano kultūros srityje (7) ir 2002 m. gruodžio 19 d. rezoliucijoje, įgyvendinančioje europinio bendradarbiavimo darbo planą kultūros srityje (8), Europos Parlamentas 2001 m. rugsėjo 5 d. rezoliucijoje dėl kultūrinio bendradarbiavimo Europos Sąjungoje (9), 2002 m. vasario 28 d. rezoliucijoje dėl programos „Kultūra 2000“ įgyvendinimo (10), 2002 m. spalio 22 d. rezoliucijoje dėl teatro ir scenos meno svarbos ir dinamizmo išsiplėtusioje Europoje (11), 2003 m. rugsėjo 4 d. rezoliucijoje dėl kultūros pramonės (12) ir Regionų komitetas 2003 m. spalio 9 d. nuomonėje dėl programos „Kultūra 2000“ pratęsimo.Pirmiau minėtose rezoliucijose Taryba pabrėžė, kad kultūros srityje Bendrijos lygiu reikalingas nuoseklesnis požiūris ir kad Europos kultūriniame bendradarbiavime Europos pridėtinė vertė yra esminė ir lemianti sąvoka, taip pat visų Bendrijos priemonių kultūros srityje bendroji sąlyga.Siekiant bendrą Europos tautų kultūros erdvę paversti realybe, reikia remti tarpvalstybinį kultūros darbuotojų mobilumą, tarpvalstybinį kūrinių bei meno ir kultūros dirbinių sklaidą bei skatinti dialogą ir kultūrinius mainus.Taryba 2004 m. lapkričio 16 d. išvadose dėl kultūros darbo plano (2005–2006 m.), Europos Parlamentas 2003 m. rugsėjo 4 d. rezoliucijoje dėl kultūros pramonės įmonių ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 2004 m. sausio mėn. 28 d. nuomonėje dėl kultūros pramonės įmonių Europoje pareiškė požiūrį dėl būtinybės labiau atsižvelgti į audiovizualiniam sektoriui nepriklausančių kultūros pramonės įmonių specifinius ekonominius ir socialinius ypatumus. Be to, naujojoje programoje turėtų būti atsižvelgta į parengiamuosius veiksmus bendradarbiavimui kultūros srityje, kurie buvo skatinami 2002–2004 m.Atsižvelgiant į tai, reikia remti aktyvesnį kultūros darbuotojų bendradarbiavimą, skatinant juos parengti daugiamečius bendradarbiavimo projektus, tokiu būdu suteikiant jiems galimybių kurti bendrą veiklą, teikti paramą tikslingesnėms tikrąją Europos pridėtinę vertę turinčioms priemonėms, simbolinę vertę turintiems kultūriniams renginiams, Europos kultūrinio bendradarbiavimo organizacijoms, skatinti tiriamuosius darbus pasirinktomis Europai svarbiomis temomis, taip pat informacijos rinkimą ir platinimą bei veiklą, kuria siekiama padidinti projektų poveikį Europos kultūrinio bendradarbiavimo ir Europos kultūros politikos vystymo srityse.Įgyvendinant 1999 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 1419/1999/EB, nustatantį Bendrijos veiksmus dėl Europos kultūros sostinės renginių 2005–2019 m. (13), reikėtų šiuos renginius tinkamai finansuoti, nes jie patraukia daugelio europiečių dėmesį ir padeda stiprinti priklausymo bendrai kultūros erdvei jausmą. Organizuojant šiuos renginius, reikėtų akcentuoti visos Europos kultūrinį bendradarbiavimą.Reikėtų remti organizacijų, dirbančių Europos kultūrinio bendradarbiavimo labui ir tokiu būdu atliekančių europinės kultūros ambasadorių vaidmenį, veiklą, taikant Europos Sąjungos patirtį, įgytą įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos 2004 m. balandžio 21 d. sprendimą Nr. 792/2004/EB, nustatantį Bendrijos veiksmų programą, skatinančią organizacijas, veikiančias Europos mastu kultūros srityje (14).Būtina, kad programa, laikantis laisvės reikšti savo mintis ir įsitikinimus principo, būtų prisidėta prie Europos Sąjungos pastangų skatinti tvarų vystymąsi ir kovą su visomis diskriminacijos formomis.Europos Sąjungos šalys kandidatės ir ELPA šalys, kurios yra EEE susitarimo dalyvės, turėtų būti pripažintos potencialiomis Bendrijos programų dalyvėmis pagal su šiomis valstybėmis sudarytus susitarimus.2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose Europos Vadovų Taryba patvirtino „Darbotvarkę Vakarų Balkanams: Europos integracijos linkme“, kurioje numatyta, kad Bendrijos programos turėtų būti atviros šalims, dalyvaujančioms stabilizavimo ir asociacijos procese, remiantis Bendrijos ir šių šalių pagrindų susitarimais, kurie turi būti pasirašyti. Jei šalys to nori, priklausomai nuo biudžeto galimybių ar politinių prioritetų, joms turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti programoje ar pasinaudoti ribotesne bendradarbiavimo formule, skiriant papildomus asignavimus ar taikant specifines procedūras, dėl kurių suinteresuotos šalys turi susitarti.Programa taip pat turėtų būti atvira bendradarbiavimui su kitomis trečiosiomis šalimis, pasirašiusiomis su Bendrija susitarimus, kuriuose yra kultūrai skirtas straipsnis, tačiau tokio bendradarbiavimo sąlygas dar reikia nustatyti.Siekiant padidinti pridėtinę Bendrijos veiksmų vertę, būtina užtikrinti, kad laikantis Sutarties 151 straipsnio 4 dalies pagal šį sprendimą įgyvendinami veiksmai ir kitos atitinkamos Bendrijos politikos kryptys, veiksmai ir priemonės būtų darnūs ir papildytų vienas kitą. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas Bendrijos priemonių kultūros ir švietimo srityse sąveikai ir veiksmams, kuriais skatinama Europos lygiu keistis gera praktika ir glaudžiau bendradarbiauti.Įdiegiant Bendrijos paramą, reikėtų atsižvelgti į specifinį Europos kultūros sektoriaus pobūdį ir ypač stengtis užtikrinti, kad administracinės ir finansinės procedūros būtų kuo labiau supaprastintos ir atitiktų siekiamus tikslus, taip pat kultūros sektoriaus praktiką bei pokyčius.Komisija, valstybės narės ir kultūros informaciniai punktai turėtų siekti skatinti mažesnių subjektų dalyvavimą daugiamečiuose bendradarbiavimo projektuose ir veiklos, skirtos potencialiems projektų partneriams sutelkti, organizavimą.Programa turėtų sutelkti visos Europos kultūros subjektų ypatingas savybes ir patirtį. Prireikus Komisija ir valstybės narės turėtų imtis priemonių nedidelio kultūros subjektų dalyvavimo kurioje nors valstybėje narėje ar dalyvaujančioje šalyje problemai spręsti.Komisijai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis reikia užtikrinti šios programos nuolatinę stebėseną ir vertinimą, kad būtų galima atlikti reikiamus pakeitimus, ypač susijusius su priemonių įgyvendinimo prioritetais. Vertinimas turėtų apimti ir išorinį šios programos vertinimą, kurį turi atlikti nepriklausomos ir nešališkos institucijos.Programos stebėsenos ir vertinimo procedūrose turėtų būti naudojami konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs tikslai ir rodikliai su datomis.Turėtų būti imamasi atitinkamų priemonių, kad būtų išvengta pažeidimų ir sukčiavimo, būtų išieškotos praprastos ar netinkamai perduotos ar panaudotos lėšos.Reikia sukurti vieningą kultūrinio bendradarbiavimo finansavimo ir programavimo priemonę 2007 m. sausio 1 d. — 2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui, pavadintą „Kultūros programa“.Šiuo sprendimu visam programos trukmės laikotarpiui nustatoma finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (15) 37 punkte.Šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimamos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (16).Šiam sprendimui finansiškai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (17) (toliau — Finansinis reglamentas) ir pagal 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (18).Bendrijos veiksmai papildo nacionalinius ar regioninius veiksmus kultūrinio bendradarbiavimo srityje. Kadangi šio sprendimo tikslų — plėsti bendru kultūros paveldu grindžiamą Europos kultūros erdvę (tarpvalstybinis kultūros subjektų mobilumas Europoje, tarpvalstybinė meno kūrinių ir kultūros bei meno dirbinių sklaida bei tarpkultūrinis dialogas) — valstybės narės negali deramai pasiekti dėl jų tarptautinio pobūdžio, ir todėl dėl veiksmo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali patvirtinti priemones laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.Siekiant užtikrinti sklandų pereinamąjį procesą nuo Sprendimais Nr. 508/2000/EB ir Nr. 792/2004/EB nustatytų programų prie šiuo sprendimu nustatytos programos, reikėtų numatyti pereinamojo laikotarpio nuostatas, |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20)(21)(22)(23)(24)(25)(26)(27)(28)(29)(30)(31)

Būtina skatinti bendradarbiavimą ir kultūrinius mainus siekiant gerbti ir remti kultūrų ir kalbų įvairovę Europoje ir pagerinti Europos piliečių žinias apie kitų Europos šalių kultūrą, kartu stiprinant jų bendro Europos kultūros paveldo įsisąmoninimą. Kultūrinio bendradarbiavimo ir kultūrinės bei kalbinės įvairovės skatinimas padeda Europos pilietybę paversti realybe, nes Europos piliečiai skatinami tiesiogiai dalyvauti integracijos procese.Aktyvi kultūros politika, kuria siekiama išsaugoti Europos kultūrų įvairovę ir propaguoti jos bendrus kultūros elementus ir bendrą kultūros paveldą, gali padaryti Europos Sąjungą labiau matomą už jos ribų.Siekiant, kad piliečiai visapusiškai remtų Europos integraciją ir joje dalyvautų, labiau turėtų būti pabrėžiamos jų bendros kultūros vertybės ir šaknys kaip kertinis jų tapatybės ir priklausymo visuomenei, kuri visiškai laikantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos grindžiama laisve, lygybe, demokratija, pagarba žmogaus orumui ir neliečiamybei, tolerancija ir solidarumu, elementas.Labai svarbu, kad kultūros sektorius prisidėtų prie platesnio Europos politinio vystymosi proceso ir atliktų jame tam tikrą vaidmenį. Kultūros sektorius yra svarbus darbo vietų šaltinis, be to, egzistuoja aiškus investavimo į kultūrą ir ekonomikos vystymosi ryšys, todėl svarbu stiprinti kultūros politiką regionų, nacionaliniu ir Europos lygiu. Vadinasi, turi būti stiprinamas kultūros pramonės įmonių vaidmuo vystymosi pagal Lisabonos strategiją procesuose, kadangi šios pramonės įmonių įnašas į Europos ekonomiką vis didėja.Būtina taip pat skatinti aktyvų pilietiškumą ir stiprinti kovą su bet kokia atskirties forma, taip pat ir ksenofobija bei rasizmu. Didesnės galimybės naudotis kultūra kiek įmanoma daugiau žmonių gali pasitarnauti kovojant su socialine atskirtimi.Sutarties 3 straipsnyje nurodyta, kad Bendrija siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę visose tame straipsnyje nurodytose veiklos srityse.Kultūros programos, „Kaleidoskopas“, „Ariadnė“, „Rafaelis“ ir „Kultūra 2000“ nustatytos atitinkamai Sprendimais Nr. 719/96/EB (3), Nr. 2085/97/EB (4), Nr. 2228/97/EB (5) bei Nr. 508/2000/EB (6) — teigiami poslinkiai įgyvendinant Bendrijos veiksmus kultūros srityje. Tokiu būdu įgyta nemažai patirties, ypač atlikus šių kultūros programų vertinimus. Dabar reikia racionalizuoti ir sustiprinti Bendrijos kultūros veiksmus remiantis vertinimų duomenimis, konsultacijų su visomis suinteresuotomis šalimis rezultatais ir naujausiais Europos institucijų darbais. Todėl būtina nustatyti tam skirtą programą.Europos institucijos įvairiomis progomis pasisakė apie Bendrijos kultūrinę veiklą ir kultūrinio bendradarbiavimo uždavinius: Taryba savo 2002 m. birželio 25 d. rezoliucijoje dėl europinio bendradarbiavimo naujojo darbo plano kultūros srityje (7) ir 2002 m. gruodžio 19 d. rezoliucijoje, įgyvendinančioje europinio bendradarbiavimo darbo planą kultūros srityje (8), Europos Parlamentas 2001 m. rugsėjo 5 d. rezoliucijoje dėl kultūrinio bendradarbiavimo Europos Sąjungoje (9), 2002 m. vasario 28 d. rezoliucijoje dėl programos „Kultūra 2000“ įgyvendinimo (10), 2002 m. spalio 22 d. rezoliucijoje dėl teatro ir scenos meno svarbos ir dinamizmo išsiplėtusioje Europoje (11), 2003 m. rugsėjo 4 d. rezoliucijoje dėl kultūros pramonės (12) ir Regionų komitetas 2003 m. spalio 9 d. nuomonėje dėl programos „Kultūra 2000“ pratęsimo.Pirmiau minėtose rezoliucijose Taryba pabrėžė, kad kultūros srityje Bendrijos lygiu reikalingas nuoseklesnis požiūris ir kad Europos kultūriniame bendradarbiavime Europos pridėtinė vertė yra esminė ir lemianti sąvoka, taip pat visų Bendrijos priemonių kultūros srityje bendroji sąlyga.Siekiant bendrą Europos tautų kultūros erdvę paversti realybe, reikia remti tarpvalstybinį kultūros darbuotojų mobilumą, tarpvalstybinį kūrinių bei meno ir kultūros dirbinių sklaidą bei skatinti dialogą ir kultūrinius mainus.Taryba 2004 m. lapkričio 16 d. išvadose dėl kultūros darbo plano (2005–2006 m.), Europos Parlamentas 2003 m. rugsėjo 4 d. rezoliucijoje dėl kultūros pramonės įmonių ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 2004 m. sausio mėn. 28 d. nuomonėje dėl kultūros pramonės įmonių Europoje pareiškė požiūrį dėl būtinybės labiau atsižvelgti į audiovizualiniam sektoriui nepriklausančių kultūros pramonės įmonių specifinius ekonominius ir socialinius ypatumus. Be to, naujojoje programoje turėtų būti atsižvelgta į parengiamuosius veiksmus bendradarbiavimui kultūros srityje, kurie buvo skatinami 2002–2004 m.Atsižvelgiant į tai, reikia remti aktyvesnį kultūros darbuotojų bendradarbiavimą, skatinant juos parengti daugiamečius bendradarbiavimo projektus, tokiu būdu suteikiant jiems galimybių kurti bendrą veiklą, teikti paramą tikslingesnėms tikrąją Europos pridėtinę vertę turinčioms priemonėms, simbolinę vertę turintiems kultūriniams renginiams, Europos kultūrinio bendradarbiavimo organizacijoms, skatinti tiriamuosius darbus pasirinktomis Europai svarbiomis temomis, taip pat informacijos rinkimą ir platinimą bei veiklą, kuria siekiama padidinti projektų poveikį Europos kultūrinio bendradarbiavimo ir Europos kultūros politikos vystymo srityse.Įgyvendinant 1999 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 1419/1999/EB, nustatantį Bendrijos veiksmus dėl Europos kultūros sostinės renginių 2005–2019 m. (13), reikėtų šiuos renginius tinkamai finansuoti, nes jie patraukia daugelio europiečių dėmesį ir padeda stiprinti priklausymo bendrai kultūros erdvei jausmą. Organizuojant šiuos renginius, reikėtų akcentuoti visos Europos kultūrinį bendradarbiavimą.Reikėtų remti organizacijų, dirbančių Europos kultūrinio bendradarbiavimo labui ir tokiu būdu atliekančių europinės kultūros ambasadorių vaidmenį, veiklą, taikant Europos Sąjungos patirtį, įgytą įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos 2004 m. balandžio 21 d. sprendimą Nr. 792/2004/EB, nustatantį Bendrijos veiksmų programą, skatinančią organizacijas, veikiančias Europos mastu kultūros srityje (14).Būtina, kad programa, laikantis laisvės reikšti savo mintis ir įsitikinimus principo, būtų prisidėta prie Europos Sąjungos pastangų skatinti tvarų vystymąsi ir kovą su visomis diskriminacijos formomis.Europos Sąjungos šalys kandidatės ir ELPA šalys, kurios yra EEE susitarimo dalyvės, turėtų būti pripažintos potencialiomis Bendrijos programų dalyvėmis pagal su šiomis valstybėmis sudarytus susitarimus.2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose Europos Vadovų Taryba patvirtino „Darbotvarkę Vakarų Balkanams: Europos integracijos linkme“, kurioje numatyta, kad Bendrijos programos turėtų būti atviros šalims, dalyvaujančioms stabilizavimo ir asociacijos procese, remiantis Bendrijos ir šių šalių pagrindų susitarimais, kurie turi būti pasirašyti. Jei šalys to nori, priklausomai nuo biudžeto galimybių ar politinių prioritetų, joms turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti programoje ar pasinaudoti ribotesne bendradarbiavimo formule, skiriant papildomus asignavimus ar taikant specifines procedūras, dėl kurių suinteresuotos šalys turi susitarti.Programa taip pat turėtų būti atvira bendradarbiavimui su kitomis trečiosiomis šalimis, pasirašiusiomis su Bendrija susitarimus, kuriuose yra kultūrai skirtas straipsnis, tačiau tokio bendradarbiavimo sąlygas dar reikia nustatyti.Siekiant padidinti pridėtinę Bendrijos veiksmų vertę, būtina užtikrinti, kad laikantis Sutarties 151 straipsnio 4 dalies pagal šį sprendimą įgyvendinami veiksmai ir kitos atitinkamos Bendrijos politikos kryptys, veiksmai ir priemonės būtų darnūs ir papildytų vienas kitą. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas Bendrijos priemonių kultūros ir švietimo srityse sąveikai ir veiksmams, kuriais skatinama Europos lygiu keistis gera praktika ir glaudžiau bendradarbiauti.Įdiegiant Bendrijos paramą, reikėtų atsižvelgti į specifinį Europos kultūros sektoriaus pobūdį ir ypač stengtis užtikrinti, kad administracinės ir finansinės procedūros būtų kuo labiau supaprastintos ir atitiktų siekiamus tikslus, taip pat kultūros sektoriaus praktiką bei pokyčius.Komisija, valstybės narės ir kultūros informaciniai punktai turėtų siekti skatinti mažesnių subjektų dalyvavimą daugiamečiuose bendradarbiavimo projektuose ir veiklos, skirtos potencialiems projektų partneriams sutelkti, organizavimą.Programa turėtų sutelkti visos Europos kultūros subjektų ypatingas savybes ir patirtį. Prireikus Komisija ir valstybės narės turėtų imtis priemonių nedidelio kultūros subjektų dalyvavimo kurioje nors valstybėje narėje ar dalyvaujančioje šalyje problemai spręsti.Komisijai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis reikia užtikrinti šios programos nuolatinę stebėseną ir vertinimą, kad būtų galima atlikti reikiamus pakeitimus, ypač susijusius su priemonių įgyvendinimo prioritetais. Vertinimas turėtų apimti ir išorinį šios programos vertinimą, kurį turi atlikti nepriklausomos ir nešališkos institucijos.Programos stebėsenos ir vertinimo procedūrose turėtų būti naudojami konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs tikslai ir rodikliai su datomis.Turėtų būti imamasi atitinkamų priemonių, kad būtų išvengta pažeidimų ir sukčiavimo, būtų išieškotos praprastos ar netinkamai perduotos ar panaudotos lėšos.Reikia sukurti vieningą kultūrinio bendradarbiavimo finansavimo ir programavimo priemonę 2007 m. sausio 1 d. — 2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui, pavadintą „Kultūros programa“.Šiuo sprendimu visam programos trukmės laikotarpiui nustatoma finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (15) 37 punkte.Šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimamos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (16).Šiam sprendimui finansiškai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (17) (toliau — Finansinis reglamentas) ir pagal 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (18).Bendrijos veiksmai papildo nacionalinius ar regioninius veiksmus kultūrinio bendradarbiavimo srityje. Kadangi šio sprendimo tikslų — plėsti bendru kultūros paveldu grindžiamą Europos kultūros erdvę (tarpvalstybinis kultūros subjektų mobilumas Europoje, tarpvalstybinė meno kūrinių ir kultūros bei meno dirbinių sklaida bei tarpkultūrinis dialogas) — valstybės narės negali deramai pasiekti dėl jų tarptautinio pobūdžio, ir todėl dėl veiksmo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali patvirtinti priemones laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.Siekiant užtikrinti sklandų pereinamąjį procesą nuo Sprendimais Nr. 508/2000/EB ir Nr. 792/2004/EB nustatytų programų prie šiuo sprendimu nustatytos programos, reikėtų numatyti pereinamojo laikotarpio nuostatas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Nustatymas ir trukmė

1.   Šiuo sprendimu nustatoma programa „Kultūra“ — viena bendra daugiametė Bendrijos priemonių kultūros srityje programa, kurioje gali dalyvauti visi kultūros sektoriai ir visų kategorijų kultūros subjektai, toliau — programa.

2.   Programa įgyvendinama nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

2 straipsnis

Biudžetas

1.   Programos įgyvendinimui 1 straipsnyje nurodytu laikotarpiu skirtas finansinis paketas yra 354 milijonai EUR (19).

2.   Biudžeto valdymo institucija tvirtina metinius asignavimus finansinės struktūros nustatytose ribose.

3 straipsnis

Tikslai

1.   Bendras programos tikslas yra skatinti bendrą europiečiams ir bendru kultūros paveldu grindžiamą kultūros erdvę, plėtojant kūrėjų, kultūros darbuotojų ir kultūros institucijų iš programoje dalyvaujančių šalių kultūrinį bendradarbiavimą, siekiant paskatinti Europos pilietybės susiformavimą. Programoje gali dalyvauti audiovizualiniam sektoriui nepriklausančios kultūros pramonės įmonės, visų pirma kultūros pramonės mažosios įmonės, kai šios įmonės imasi pelno nesiekiančios kultūrinės veiklos.

2.   Konkretūs programos tikslai yra šie:

| a) | skatinti tarpvalstybinį kultūros darbuotojų mobilumą; |
| --- | --- |

a)

skatinti tarpvalstybinį kultūros darbuotojų mobilumą;

| b) | skatinti tarpvalstybinį kūrinių ir meno bei kultūros dirbinių sklaidą; |
| --- | --- |

b)

skatinti tarpvalstybinį kūrinių ir meno bei kultūros dirbinių sklaidą;

| c) | remti tarpkultūrinį dialogą. |
| --- | --- |

c)

remti tarpkultūrinį dialogą.

4 straipsnis

Veiksmų sritys

1.   Programos tikslų siekiama įgyvendinant šias priede pateikiamas priemones:

| a) | parama kultūros veiksmams, būtent:






  — | daugiamečiai bendradarbiavimo projektai, |
| --- | --- | --- |

a)

parama kultūros veiksmams, būtent:

—

daugiamečiai bendradarbiavimo projektai,

| — | bendradarbiavimo priemonės, |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimo priemonės,

| — | specialieji veiksmai; |
| --- | --- |

—

specialieji veiksmai;

| b) | parama institucijoms, dirbančioms kultūros srityje Europos lygiu; |
| --- | --- |

b)

parama institucijoms, dirbančioms kultūros srityje Europos lygiu;

| c) | parama tiriamiesiems darbams, informacijos rinkimui ir platinimui bei veiklai, kuria siekiama kuo labiau padidinti projektų poveikį Europos kultūrinio bendradarbiavimo ir Europos kultūros politikos vystymo srityse. |
| --- | --- |

c)

parama tiriamiesiems darbams, informacijos rinkimui ir platinimui bei veiklai, kuria siekiama kuo labiau padidinti projektų poveikį Europos kultūrinio bendradarbiavimo ir Europos kultūros politikos vystymo srityse.

2.   Šios priemonės vykdomos pagal priede išdėstytas nuostatas.

5 straipsnis

Nuostatos dėl trečiųjų šalių

1.   Programoje gali dalyvauti šios šalys:

| a) | ELPA šalys, priklausančios Europos ekonominei erdvei, EEE susitarime nustatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

ELPA šalys, priklausančios Europos ekonominei erdvei, EEE susitarime nustatytomis sąlygomis;

| b) | šalys kandidatės, kurios naudojasi pasirengimo narystei stojant į Sąjungą strategija, pagal šių šalių dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus ir bendrąsias sąlygas bei tvarką, nustatytus pagrindų susitarimuose; |
| --- | --- |

b)

šalys kandidatės, kurios naudojasi pasirengimo narystei stojant į Sąjungą strategija, pagal šių šalių dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus ir bendrąsias sąlygas bei tvarką, nustatytus pagrindų susitarimuose;

| c) | Vakarų Balkanų šalys ta tvarka, kuri bus nustatyta su šiomis šalimis pagal pagrindų susitarimus, numatančius šių šalių dalyvavimą Bendrijos programose. |
| --- | --- |

c)

Vakarų Balkanų šalys ta tvarka, kuri bus nustatyta su šiomis šalimis pagal pagrindų susitarimus, numatančius šių šalių dalyvavimą Bendrijos programose.

Jei yra įvykdytos sąlygos ir sumokėti papildomi asignavimai, šioje dalyje išvardytos šalys yra pilnateisės programos dalyvės.

2.   Programoje taip pat numatomas bendradarbiavimas su kitomis trečiosiomis šalimis, sudariusiomis su Bendrija asociacijos sutartis ar bendradarbiavimo susitarimus, kuriose yra su kultūra susijusių straipsnių, naudojant papildomus asignavimus ir pagal konkrečias procedūras, kurios turi būti nustatytos.

1 dalies c punkte nurodytos Vakarų Balkanų šalys, nepageidaujančios būti pilnateisėmis programos dalyvėmis, gali dalyvauti programoje pagal šioje dalyje nustatytas sąlygas.

6 straipsnis

Bendradarbiavimas su tarptautinėmis organizacijomis

Programa leidžia vykdyti bendrą veiklą su kompetentingomis kultūros srityje tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, UNESCO arba Europos Taryba, naudojantis bendrais įnašais ir pagal kiekvienai institucijai ar organizacijai būdingas taisykles dėl 4 straipsnyje išvardytų priemonių įgyvendinimo.

7 straipsnis

Papildomumas su kitomis Bendrijos priemonėmis

Komisija užtikrina sąsają tarp programos ir kitų Bendrijos priemonių, ypač tų, kurios yra susijusios su struktūriniais fondais, ir tų, kurios priklauso švietimo, profesinio mokymo, mokslinių tyrimų, informacinės visuomenės, pilietiškumo, jaunimo, sporto, kalbų, socialinės įtraukties, ES išorės santykių ir kovos su visomis diskriminacijos formomis sritims.

8 straipsnis

Įgyvendinimas

1.   Komisija įgyvendina šioje programoje numatytus Bendrijos veiksmus pagal priedą.

2.   Pagal 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą patvirtinamos šios priemonės:

| a) | metinis darbo planas, įskaitant prioritetus, atrankos kriterijus ir tvarką; |
| --- | --- |

a)

metinis darbo planas, įskaitant prioritetus, atrankos kriterijus ir tvarką;

| b) | metinis biudžetas ir lėšų paskirstymas skirtingiems programos veiksmams; |
| --- | --- |

b)

metinis biudžetas ir lėšų paskirstymas skirtingiems programos veiksmams;

| c) | programos stebėsenos ir įvertinimo procedūros; |
| --- | --- |

c)

programos stebėsenos ir įvertinimo procedūros;

| d) | finansinė parama, kurią Bendrija teiks priemonėms, pasiūlytoms pagal 4 straipsnio 1 dalį, kurių visas Bendrijos įnašas viršija 200 000 EUR: sumos, trukmė, paskirstymas ir naudos gavėjai. |
| --- | --- |

d)

finansinė parama, kurią Bendrija teiks priemonėms, pasiūlytoms pagal 4 straipsnio 1 dalį, kurių visas Bendrijos įnašas viršija 200 000 EUR: sumos, trukmė, paskirstymas ir naudos gavėjai.

3.   Visos kitos šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės patvirtinamos pagal 9 straipsnio 3 dalyje nurodytą procedūrą.

9 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Komitetas.

2.   Kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsnių nuostatos, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis trunka du mėnesius.

3.   Kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsnių nuostatos, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

4.   Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

10 straipsnis

Kultūros informaciniai punktai

1.   Priedo I .3.1.punkte apibrėžti kultūros informaciniai punktai veikia kaip informacijos apie programą platinimą nacionaliniu lygiu įgyvendinančios agentūros, laikydamiesi Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punkto ir 3 dalies.

2.   Kultūros informaciniai punktai turi atitikti šiuos kriterijus:

| a) | turėti pakankamai darbuotojų, turinčių tinkamų profesinių ir kalbinių įgūdžių dirbti tarptautinio bendradarbiavimo aplinkoje; |
| --- | --- |

a)

turėti pakankamai darbuotojų, turinčių tinkamų profesinių ir kalbinių įgūdžių dirbti tarptautinio bendradarbiavimo aplinkoje;

| b) | turėti tinkamą infrastruktūrą, ypač informacines ir ryšių technologijas; |
| --- | --- |

b)

turėti tinkamą infrastruktūrą, ypač informacines ir ryšių technologijas;

| c) | dirbti tokiomis administravimo sąlygomis, kurios leistų tinkamai atlikti užduotis ir padėtų išvengti interesų konfliktų. |
| --- | --- |

c)

dirbti tokiomis administravimo sąlygomis, kurios leistų tinkamai atlikti užduotis ir padėtų išvengti interesų konfliktų.

11 straipsnis

Finansinės nuostatos

1.   Finansinė pagalba juridiniams asmenims teikiama dotacijų forma. Fiziniams asmenims tam tikrais atvejais gali būti skiriamos stipendijos pagal Finansinio reglamento 114 straipsnio 1 dalį. Komisija taip pat gali skirti premijas fiziniams ar juridiniams asmenims už veiksmus ar projektus, įgyvendintus pagal programą. Atsižvelgiant į veiksmo pobūdį, gali būti leidžiama finansuoti vienodo dydžio suma ir (arba) taikyti vieneto sąnaudų skalę.

2.   Komisija, atsižvelgdama į naudos gavėjų ypatumus ir veiksmų pobūdį, gali priimti sprendimą netikrinti jų profesinių gebėjimų ir kvalifikacijų, kurių reikia siūlomam veiksmui ar darbo programai įgyvendinti.

3.   Konkrečiai Europos kultūros sostinės veiklai, suplanuotai pagal Sprendimą Nr. 1419/1999/EB, gali būti skiriama dotacija arba premija.

12 straipsnis

Įnašas į kitus Bendrijos tikslus

Programa padeda stiprinti horizontaliuosius Bendrijos tikslus, ypač:

| a) | remdama pagrindinį laisvės reikšti mintis ir įsitikinimus principą; |
| --- | --- |

a)

remdama pagrindinį laisvės reikšti mintis ir įsitikinimus principą;

| b) | skatindama geriau suvokti tai, kaip svarbu prisidėti prie tvaraus vystymosi; |
| --- | --- |

b)

skatindama geriau suvokti tai, kaip svarbu prisidėti prie tvaraus vystymosi;

| c) | siekdama skatinti Europos Sąjungoje abipusį supratimą ir toleranciją; |
| --- | --- |

c)

siekdama skatinti Europos Sąjungoje abipusį supratimą ir toleranciją;

| d) | prisidėdama prie kovos su bet kokia diskriminacijos dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos forma. |
| --- | --- |

d)

prisidėdama prie kovos su bet kokia diskriminacijos dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos forma.

Programos ir Bendrijos politikos sričių kultūrinio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis srityje suderinamumui ir papildomumui skiriamas ypatingas dėmesys.

13 straipsnis

Stebėsena ir vertinimas

1.   Komisija užtikrina, kad nuolat bus stebima, ar ši programa atitinka jos tikslus. Į stebėsenos ir įvertinimo rezultatus atsižvelgiama įgyvendinant programą.

Stebėsena visų prima apima ataskaitų, numatytų 3 dalies a ir c punktuose, rengimą.

Remiantis stebėsenos ataskaitų rezultatais, konkretūs programos tikslai gali būti peržiūrėti Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka.

2.   Komisija užtikrina nuolatinį, išorinį ir nepriklausomą programos vertinimą.

3.   Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Komisija pateikia:

| a) | ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d. — tarpinę vertinimo ataskaitą apie pasiektus rezultatus ir programos įgyvendinimo kiekybinius bei kokybinius aspektus; |
| --- | --- |

a)

ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d. — tarpinę vertinimo ataskaitą apie pasiektus rezultatus ir programos įgyvendinimo kiekybinius bei kokybinius aspektus;

| b) | ne vėliau kaip 2011 m. gruodžio 31 d. — komunikatą apie programos pratęsimą; |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip 2011 m. gruodžio 31 d. — komunikatą apie programos pratęsimą;

| c) | ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d. — ex post vertinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

c)

ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d. — ex post vertinimo ataskaitą.

14 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Veiksmai, pradėti iki 2006 m. gruodžio 31 d. pagal Sprendimus Nr. 508/2000/EB arba Nr. 792/2004/EB, iki jų užbaigimo administruojami pagal šių sprendimų nuostatas.

Sprendimo Nr. 508/2000/EB 5 straipsnio sąlygomis įsteigtą komitetą pakeičia šio sprendimo 9 straipsnyje numatytas komitetas.

15 straipsnis

Sprendimo įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 164, 2005 7 5, p. 65.

1

(2)  2005 m. spalio 25 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2006 m. liepos 18 d. ir ... m. ... ... d., Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

Oficialiajame leidinyje

Oficialiajame leidinyje

(3)  1996 m. kovo 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 719/96/EB, nustatantis programą, skirtą paremti Europos dimensijos menininkų ir kultūrinę veiklą (OL L 99, 1996 4 20, p. 20). Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 477/1999/EB (OL L 57, 1999 3 5, p. 2).

3

(4)  1997 m. spalio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 2085/97/EB, nustatantis paramos programą knygų ir skaitymo srityje, įskaitant vertimus (OL L 291, 1997 10 24, p. 26). Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 476/1999/EB (OL L 57, 1999 3 5, p. 1).

4

(5)  1997 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 2228/97/EB, nustatantis Bendrijos veiksmų programą kultūros paveldo srityje (OL L 305, 1997 11 8, p. 31). Sprendimas, panaikintas Sprendimu Nr. 508/2000/EB (OL L 63, 2000 3 10, p. 1).

5

(6)  2000 m. vasario 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 508/2000/EB, nustatantis programą „Kultūra 2000“ (OL L 63, 2000 3 10, p.1). Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 885/2004 (OL L 168, 2004 5 1, p. 1).

6

(7)  OL C 162, 2005 7 6, p. 5.

7

(8)  OL C 13, 2003 1 18, p. 5.

8

(9)  OL C 72 E, 2002 3 21, p. 142.

9

(10)  OL C 293 E, 2002 11 28, p. 105.

10

(11)  OL C 300 E, 2003 12 11, p. 156.

11

(12)  OL C 76 E, 2004 3 25, p. 459.

12

(13)  OL L 166, 1999 7 1, p. 1. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 649/2005/EB (OL L 117, 2005 5 4, p. 20).

13

(14)  OL L 138, 2004 4 30, p. 40.

14

(15)  OL C

15

(16)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

16

(17)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

17

(18)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1261/2005 (OL L 201, 2005 8 2, p. 3).

18

(19)  Ši suma grindžiama 2004 metų skaičiais ir jai gali būti taikomi techniniai pakeitimai, siekiant atsižvelgti į infliaciją.

19

---

PRIEDAS

I.   VEIKLOS IR RENGINIŲ APRAŠYMAS

1.   Pirma dalis: parama kultūros veiksmams

1.1.   Daugiamečiai bendradarbiavimo projektai

Programa remiami tvarūs ir struktūrizuoti kultūrinio bendradarbiavimo projektai, siekiant sutelkti visos Europos kultūros subjektų ypatingas savybes ir patirtį. Šios paramos tikslas — padėti šiems bendradarbiavimo projektams jų pradiniame ir struktūros kūrimo etapuose arba geografinės plėtros etape. Siekiama paskatinti, kad jie sukurtų tvarų pagrindą ir taptų finansiškai autonomiški.

Kiekviename bendradarbiavimo projekte dalyvauja bent šeši subjektai iš šešių skirtingų programoje dalyvaujančių šalių. Jų tikslas — sutelkti vieno ar kelių sektorių įvairius subjektus įvairiai daugiametei veiklai, kuri galėtų būti sektoriaus arba tarpsektorinio pobūdžio, tačiau kuria būtų siekiama bendro tikslo.

Kiekvienas bendradarbiavimo projektas yra skirtas vykdyti keletą struktūrinių daugiamečių kultūros veiklos krypčių. Ši veikla turi būti vykdoma per visą Bendrijos finansavimo laikotarpį. Jais turi būti siekiama bent dviejų iš trijų 3 straipsnio 2 dalyje išvardytų konkrečių tikslų. Pirmenybė teikiama bendradarbiavimo projektams, kuriais ketinama vykdyti veiklą, atitinkančią visus tris tame straipsnyje išvardytus konkrečius tikslus.

Bendradarbiavimo projektai atrenkami paskelbus kvietimus teikti pasiūlymus pagal Finansinį reglamentą. Todėl vykdant atranką bus atsižvelgiama ir į kartu veikiančių organizatorių turimą pripažintą patirtį jų veiklos srityje, jų finansinius ir administraciniu pajėgumus, reikalingus siūlomoms veiklos kryptims įgyvendinti, bei į šių veiklos krypčių kokybę ir jų suderinamumą su bendruoju ir konkrečiais programos tikslais, nurodytais 3 straipsnyje.

Bendradarbiavimo projektai turi būti grindžiami bendradarbiavimo susitarimu, t. y. bendru dokumentu, turinčiu teisinę formą vienoje iš dalyvaujančių valstybių, ir pasirašytu visų kartu veikiančių organizatorių.

Bendrijos parama negali viršyti 50 % projekto biudžeto ir yra proporcingai mažinama. Visai pagal bendradarbiavimo projektus vykdomai veiklai skirta parama negali būti didesnė kaip 500 000 EUR per metus. Ši parama teikiama 3–5 metų laikotarpiui.

Pavyzdžiui, tokio pobūdžio paramai skiriama apie 32 % viso programos biudžeto.

1.2.   Bendradarbiavimo priemonės

Šia programa remiami sektorių arba tarpsektoriniai Europos subjektų kultūrinio bendradarbiavimo veiksmai. Pirmenybė teikiama kūrybiškumui ir novatoriškumui. Ypač bus skatinami tie veiksmai, kuriais siekiama ištirti bendradarbiavimo galimybes, kurias galima būtų plėtoti ilgesnį laiką.

Visi veiksmai turi būti rengiami ir vykdomi bendradarbiaujant bent trims kultūros subjektams iš trijų skirtingų dalyvaujančių šalių, nesvarbu, ar tie subjektai atstovautų vienam ar keliems sektoriams.

Veiksmai atrenkami paskelbus kvietimus teikti pasiūlymus pagal Finansinį reglamentą. Todėl Be to, atranka bus vykdoma atsižvelgiant į kartu veikiančių organizatorių turimą pripažintą patirtį, jų finansinius ir veiklos pajėgumus, reikalingus siūlomai veiklai įgyvendinti, bei į šios veiklos kokybę ir į tai, kaip ši veikla atitinka bendrąjį ir konkrečius programos tikslus, nurodytus 3 straipsnyje.

Bendrijos parama negali viršyti 50 % projekto biudžeto. Ji negali būti mažesnė nei 50 000 EUR ar didesnė nei 200 000 EUR. Ši parama teikiama ne ilgiau nei 24 mėnesius.

Šiam veiksmui nustatytos sąlygos dėl projektams pateikti reikalaujamo minimalaus subjektų skaičiaus, taip pat dėl mažiausios ir didžiausios Bendrijos paramos sumos gali būti pritaikytos atsižvelgiant į konkrečius literatūros vertimams keliamus reikalavimus.

Pavyzdžiui, tokio pobūdžio paramai skiriama apie 29 % viso programos biudžeto.

1.3.   Specialieji veiksmai

Programa taip pat remiami specialieji veiksmai. Šie veiksmai yra ypatingi tuo, kad privalo būti didelio masto ir užmojo, turi susilaukti didelio atgarsio Europos tautose ir stiprinti priklausymo vienai bendrijai jausmą, informuoti apie kultūrinę valstybių narių įvairovę ir prisidėti prie kultūrų bei tarptautinio dialogo. Jais turi būti siekiama bent dviejų iš trijų 3 straipsnyje išvardytų konkrečių tikslų.

Šiais specialiaisiais veiksmais taip pat prisidedama prie to, kad Bendrijos kultūrinė veikla būtų plačiau žinoma tiek pačioje Europos Sąjungoje, tiek ir už jos ribų. Jais taip pat prisidedama didinant visuotinį informuotumą apie Europos kultūros turtingumą ir įvairovę.

Reikšminga parama bus teikiama „Europos kultūros sostinėms“ siekiant įgyvendinti veiklą, garsinančią Europos vardą ir stiprinančią visos Europos kultūrinį bendradarbiavimą.

Specialiaisiais veiksmais taip pat gali būti skiriamos premijos, jei jų tikslas — apdovanoti menininkus, kūrinius arba kultūros ar meno pasiekimus, padėti, kad jie taptų žinomi už valstybės ribų ir tokiu būdu prisidėti prie mobilumo ir mainų.

Šioje srityje parama taip pat gali būti skiriama bendradarbiavimui su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, išvardytomis 5 straipsnio 2 dalyje ir 6 straipsnyje.

Pirmiau pateikti pavyzdžiai nėra baigtinis pagal šią programos dalį remtinų priemonių sąrašas.

Specialiųjų veiksmų atrankos tvarka priklausys nuo kiekvieno veiksmo atskirai. Lėšos bus skiriamos pagal kvietimų teikti pasiūlymus ir paraiškų konkurso tvarką, išskyrus atvejus, kuriems taikomos Finansinio reglamento 54 ir 168 straipsnių nuostatos. Taip pat bus atsižvelgiama į tai, kaip kiekvienas veiksmas atitinka bendrąjį ir konkrečius programos tikslus, išvardytus šio sprendimo 3 straipsnyje.

Bendrijos parama negali viršyti 60 % projekto biudžeto.

Pavyzdžiui, tokio pobūdžio paramai skiriama apie 16 % viso programos biudžeto.

2.   Antra dalis: Parama organizacijoms, dirbančioms Europos lygiu kultūros srityje

Parama teikiama dotacijos administravimo išlaidoms forma, skirta bendrai finansuoti su nuolatine darbo programa susijusias išlaidas, kurias patiria bendro Europos intereso tikslo kultūros srityje arba Sąjungos šioje srityje vykdomą politiką atitinkančio tikslo siekianti organizacija.

Numatyta šias dotacijas skirti kasmet skelbiant kvietimus teikti pasiūlymus.

Pavyzdžiui, tokio pobūdžio paramai skiriama apie 10 % viso programai skirto biudžeto.

Parama gali būti skiriama organizacijoms, kurios dirba kultūrinio bendradarbiavimo labui vienu ar keliais iš šių būdų:

| — | atstovauja Bendrijos lygiu, |
| --- | --- |

—

atstovauja Bendrijos lygiu,

| — | renka arba platina informaciją, palengvinančią kultūrinį bendradarbiavimą Europos bendrijos viduje, |
| --- | --- |

—

renka arba platina informaciją, palengvinančią kultūrinį bendradarbiavimą Europos bendrijos viduje,

| — | dalyvauja užmegzdamos ryšius kultūros srityje Europos lygiu veikiančių organizacijų naudai, |
| --- | --- |

—

dalyvauja užmegzdamos ryšius kultūros srityje Europos lygiu veikiančių organizacijų naudai,

| — | dalyvauja kultūrinio bendradarbiavimo projektuose ar atlieka europinės kultūros ambasadorių vaidmenį. |
| --- | --- |

—

dalyvauja kultūrinio bendradarbiavimo projektuose ar atlieka europinės kultūros ambasadorių vaidmenį.

Šios organizacijos turi demonstruoti tikrąjį europinį mastą. Todėl, pačios arba dalyvaudamos įvairiose tokias organizacijas vienijančiose asociacijose, jos turi vykdyti savo veiklą Europos lygiu, o jų struktūra (registruoti nariai) ir veikla turi turėti potencialią įtaką visos Europos Sąjungos lygiu arba būti susijusi bent su septyniomis Europos valstybėmis.

Šių dotacijų administravimo išlaidoms gavėjų atranka vyksta kvietimų teikti pasiūlymus tvarka. Ji vykdoma atsižvelgiant į tai, ar organizacijų darbo programa atitinka konkrečius tikslus, išvardytus 3 straipsnyje.

Pagal šią dalį administravimo išlaidoms skiriama dotacija negali būti didesnė nei 80 % leistinų organizacijos išlaidų tiems finansiniams metams, kuriems skiriama dotacija.

3.   Trečia dalis: parama tiriamiesiems darbams, informacijos rinkimui ir platinimui bei projektų kultūrinio bendradarbiavimo srityje poveikiui padidinti

Pavyzdžiui, šiai daliai skiriama apie 5 % viso programai skirto biudžeto.

3.1.   Parama kultūros informaciniams punktams

Siekiant užtikrinti, kad praktinė informacija apie programą būtų platinama tikslingai, veiksmingai ir prisitaikant pagal poreikius, programoje numatoma „kultūros informacinių punktų“ teikiama parama. Šios nacionaliniu lygiu veikiančios institucijos steigiamos savanoriškais pagrindais pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 39 straipsnį.

Kultūros informacinių punktų uždaviniai:

| — | propaguoti programą, |
| --- | --- |

—

propaguoti programą,

| — | palengvinti prieigą prie programos kuo didesniam kultūros srities profesionalų ir subjektų skaičiui ir skatinti dalyvavimą jos veikloje veiksmingai platinant apie ją informaciją bei kuriant atitinkamas jų tarpusavio ryšių iniciatyvas; |
| --- | --- |

—

palengvinti prieigą prie programos kuo didesniam kultūros srities profesionalų ir subjektų skaičiui ir skatinti dalyvavimą jos veikloje veiksmingai platinant apie ją informaciją bei kuriant atitinkamas jų tarpusavio ryšių iniciatyvas;

| — | palaikyti veiksmingą ryšį su įvairiomis institucijomis, remiančiomis kultūros sektorių valstybėse narėse, tokiu būdu prisidėdami prie to, kad programos priemonės ir nacionalinės paramos priemonės papildytų viena kitą; |
| --- | --- |

—

palaikyti veiksmingą ryšį su įvairiomis institucijomis, remiančiomis kultūros sektorių valstybėse narėse, tokiu būdu prisidėdami prie to, kad programos priemonės ir nacionalinės paramos priemonės papildytų viena kitą;

| — | prireikus teikti informaciją apie kitas kultūros projektams atviras Bendrijos programas. |
| --- | --- |

—

prireikus teikti informaciją apie kitas kultūros projektams atviras Bendrijos programas.

3.2.   Parama tiriamiesiems darbams kultūrinio bendradarbiavimo srityje

Programa remia studijas ir tiriamuosius darbus Europos kultūrinio bendradarbiavimo ir Europos kultūros politikos vystymo srityse. Šios paramos tikslas yra padidinti informacijos ir duomenų, skirtų parengti lyginamuosius duomenis ir analizę apie kultūrinį bendradarbiavimą Europos lygiu, ypač apie kūrėjų ir kultūros darbuotojų mobilumą, meno kūrinių ir meno bei kultūros dirbinių judėjimą ir kultūrų dialogą.

Pagal šią dalį parama gali būti teikiama studijoms ir tiriamiesiems darbams, teikiantiems naujų žinių apie visos Europos kultūrinio bendradarbiavimo reiškinį ir padedantiems kurti jo vystymui palankią aplinką. Ypatingai bus skatinami statistinių duomenų rinkimo ir analizės projektai.

3.3.   Parama informacijos rinkimui ir platinimui bei projektų poveikiui padidinti kultūrinio bendradarbiavimo srityje

Programa remiamas informacijos rinkimas ir platinimas bei veikla, kuria siekiama kuo labiau padidinti projektų poveikį sukuriant interneto priemonę, skirtą kultūros srities specialistų poreikiams visos Europos kultūrinio bendradarbiavimo srityje.

Ši priemonė turi sudaryti sąlygas keistis patirtimi ir gera praktika bei skleisti informaciją apie programą ir kultūrinį visos Europos bendradarbiavimą plačiąja prasme.

II.   PROGRAMOS VALDYMAS

Iš programos biudžeto taip pat gali būti padengiamos išlaidos, susijusios su parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, tiesiogiai būtina programai valdyti ir jos tikslams įgyvendinti, pirmiausia — tyrimų, susirinkimų, informavimo ir leidybos išlaidos, išlaidos informaciniams tinklams, skirtiems keistis informacija, bei visos kitos su administracine ir techninei pagalba susijusios išlaidos, kurių gali prireikti Komisijai vykdant programos valdymą.

III.   KONTROLĖ IR AUDITAS

Projektams, atrinktiems 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, taikoma atsitiktinio audito sistema.

Dotacijos gavėjas penkerius metus po galutinio išmokėjimo privalo saugoti ir prireikus Komisijai pateikti visus patirtas išlaidas pagrindžiančius dokumentus. Dotacijos gavėjas užtikrina, kad prireikus Komisijai būtų pateikti jų partnerių ar narių saugomi pagrindžiantys dokumentai.

Komisija gali atlikti dotacijos panaudojimo auditą tiesiogiai, pasitelkdama savo darbuotojus, arba bet kurią kitą savo pasirinktą išorės kompetentingą instituciją. Tokie auditai gali būti vykdomi visą sutarties galiojimo laikotarpį bei per penkerių metų laikotarpį nuo dotacijos likučio išmokėjimo dienos. Atsižvelgdama į audito rezultatus, prireikus Komisija gali priimti sprendimą dėl išieškojimo.

Komisijos personalas ir nepriklausomi Komisijos įgalioti asmenys turi teisę prireikus patekti į dotacijos gavėjo patalpas bei gauti visą reikalingą informaciją, įskaitant elektroninės formos informaciją, jei tai reikalinga auditui atlikti.

Audito Rūmai bei Europos kovos su sukčiavimu biuras (OLAF) naudojasi tomis pačiomis teisėmis, ypač teise patekti į patalpas ir naudotis informacija, kaip ir Komisija.

Siekiant apsaugoti finansinius Bendrijos interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų, Komisija gali vykdyti su šia programa susijusią kontrolę ir patikrinimus vietoje, remiantis Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (1). Prireikus Europos kovos su sukčiavimu biuras (OLAF) atlieka tyrimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 (2).

IV.   INFORMAVIMAS, RYŠIAI IR VEIKLA, KURIA SIEKIAMA KUO LABIAU PADIDINTI PROJEKTŲ POVEIKĮ

1.   Komisija

Komisija gali organizuoti seminarus, konferencijas ar susitikimus, siekdama palengvinti programos įgyvendinimą, ir imtis reikiamos informavimo, leidybos, platinimo ir kitos veiklos, kuria siekiama kuo labiau padidinti projektų poveikį, bei atlikti programos stebėseną ir vertinimą. Tokią veiklą galima finansuoti teikiant dotacijas arba pagal viešųjų pirkimų procesą, arba ją gali organizuoti ir finansuoti Komisija tiesiogiai.

2.   Informaciniai punktai

Komisija ir valstybės narės savanoriškais pagrindais organizuoja ir stiprina programos vykdymui naudingos informacijos mainus steigdamos kultūros informacinius punktus, atliekančius programos įgyvendinimo nacionaliniu lygiu institucijų funkciją pagal Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punkto ir 3 dalies nuostatas.

3.   Valstybės narės

Nepažeisdamos Sutarties 8 straipsnio, valstybės narės prireikus gali nustatyti individualiam kultūros veikėjų mobilumui skirtas paramos schemas, siekdamos išspręsti neaktyvaus jų dalyvavimo programoje problemą. Ši parama galėtų būti teikiama kelionės dotacijomis kultūros subjektams siekiant palengvinti tarpvalstybinių kultūros projektų parengiamąjį etapą.

V.   BENDRO BIUDŽETO PASKIRSTYMAS

Metinio programos biudžeto paskirstymas

| | Biudžeto procentinė dalis |
| --- | --- |
| 1 dalis (parama kultūros veiksmams) | Apie 77 % |
| - | daugiamečiai bendradarbiavimo projektai |

Biudžeto procentinė dalis

1 dalis (parama kultūros veiksmams)

Apie 77 %

-

daugiamečiai bendradarbiavimo projektai

Apie 32 %

| - | bendradarbiavimo priemonės |
| --- | --- |

-

bendradarbiavimo priemonės

Apie 29 %

| - | specialieji veiksmai |
| --- | --- |

-

specialieji veiksmai

Apie 16 %

2 dalis (parama organizacijoms, dirbančioms Europos lygiu kultūros srityje)

Apie 10 %

3 dalis (parama tiriamiesiems darbams, informacijos rinkimui ir platinimui)

Apie 5 %

Iš viso veiklos išlaidų

Apie 92 %

Programos valdymas

Apie 8 %

Šie procentų dydžiai yra orientaciniai, juos gali keisti 9 straipsnyje numatytas Komitetas 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

---

(1)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

(2)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

| 1. | 2004 m. liepos 15 d. Komisija, remdamasi EB sutarties 151 straipsniu, pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl sprendimo, nustatančio programą Kultūra 2007 (2007–2013 m.). |
| --- | --- |

1.

2004 m. liepos 15 d. Komisija, remdamasi EB sutarties 151 straipsniu, pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl sprendimo, nustatančio programą Kultūra 2007 (2007–2013 m.).

| 2. | Regionų komitetas pateikė nuomonę 2005 m. vasario 23 d. |
| --- | --- |

2.

Regionų komitetas pateikė nuomonę 2005 m. vasario 23 d.

| 3. | Europos Parlamentas pateikė nuomonę pirmuoju svarstymu 2005 m. spalio 25 d. |
| --- | --- |

3.

Europos Parlamentas pateikė nuomonę pirmuoju svarstymu 2005 m. spalio 25 d.

| 4. | 2006 m. liepos 18 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

4.

2006 m. liepos 18 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį.

II.   TIKSLAS

Pasiūlymu siekiama pakeisti esamą programą Kultūra 2000 ir sprendimą dėl Europos mastu veikiančių kultūros organizacijų rėmimo. Jo pagrindiniai tikslai yra šie:

| — | propaguoti tarpvalstybinį kultūros sektoriuje dirbančių asmenų mobilumą, |
| --- | --- |

—

propaguoti tarpvalstybinį kultūros sektoriuje dirbančių asmenų mobilumą,

| — | skatinti tarpvalstybinį meno kūrinių ir kultūros bei meno dirbinių judėjimą; |
| --- | --- |

—

skatinti tarpvalstybinį meno kūrinių ir kultūros bei meno dirbinių judėjimą;

| — | stiprinti kultūrų dialogą. |
| --- | --- |

—

stiprinti kultūrų dialogą.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendros pastabos

Tarybos bendroji pozicija iš esmės atitinka pradinį Komisijos pasiūlymą. Taryba paliko tris pagrindinius programos tikslus, akcentuodama, kad programa turėtų apimti visas kultūros sritis ir joje turėtų galėti dalyvauti visų kategorijų kultūrinės veiklos vykdytojai. Keletoje teksto vietų ji pabrėžė kultūros paveldo svarbą, tačiau buvo apdairi ir išlaikė atvirą bei nesektorinį programos pobūdį.

Atsižvelgdamos į tarpinstitucinį susitarimą dėl 2007–2013 m. finansinės programos, trys institucijos susitarė dėl 354 milijonų eurų (t.y. 2004 m. kainomis — 400 milijonų eurų dabartinėmis kainomis) biudžeto.

2.   Naujos bendrojoje pozicijoje pateikiamos dalys, lyginant su Komisijos pasiūlymu

Komisijai ir Europos Parlamentui sutikus, Taryba perkėlė paramą memorialų apsaugai skirtiems veiksmams į pasiūlytą programą „Piliečiai Europai“.

Taryba stengėsi rasti tinkamą pusiausvyrą tarp mažų ir didelių projektų ir palengvinti mažesnių veiklos vykdytojų dalyvavimą programoje. Siekdama šių tikslų ir atsižvelgdama į Europos Parlamento požiūrį, ji sumažino mažiausios Bendrijos paramos vertę nuo 60 000 iki 50 000 eurų ir sumažino mažiausią veiklos vykdytojų skaičių nuo 4 iki 3.

Siekiant to paties tikslo suteikti galimybę dalyvauti programoje mažesniems kultūrinės veiklos vykdytojams, pagal Tarybos bendrąją poziciją orientaciniame biudžeto paskirstyme daugiau lėšų skiriama bendradarbiavimo veiksmams (mažiems projektams) palyginti su daugiamečiais bendradarbiavimo projektais (dideliais projektais). Pasiektas procentinis dydis, tai yra 32 % — daugiamečiams bendradarbiavimo projektams ir 29 % — bendradarbiavimo veiksmams, yra tarpinis tarp pradinio Komisijos pasiūlymo ir Parlamento nuomonės.

Atsižvelgdama į EP nuomonę, Taryba įvedė daugiau lankstumo tiek daugiamečių bendradarbiavimo projektų (nuo 3 iki 5 metų), tiek bendradarbiavimo priemonių (nuo 1 iki 2 metų) trukmės požiūriu.

Taryba įvedė valdymo komiteto procedūrą projektams, kuriems visa Bendrijos skiriama parama viršija 200 000 eurų.

3.   Europos Parlamento pakeitimai

3.1.   Pakeitimai, kuriems pritarta visiškai, iš dalies ar iš esmės

Taryba galėjo visiškai ar iš dalies pritarti daugeliui Europos Parlamento pakeitimų.

1, 2, 3, 4, 6, 7, 11, 13, 15, 20, 23, 27, 33, 41, 43, 47, 51 ir 52 pakeitimai buvo įtraukti visa apimtimi. 14, 19, 26 pakeitimų (kurie buvo įtraukti į 7 straipsnį), 34, 53, 55, 56 ir 59 pakeitimų formuluotė buvo pakeista.

Taryba iš dalies įtraukė 8, 10, 16 (išskyrus nuorodą į specifinius projektus), 24 (be nuorodos į konkrečias veiksmų sritis), 62 ir 49 (išskyrus konkrečių įstaigų nurodymą), 38 ir 42 (buvo pritarta abiejų pakeitimų tekstui dėl projektų trukmės) pakeitimus.

3.2.   Neįtraukti pakeitimai

Negalėdama pritarti orientacinio biudžeto paskirstymui įvairioms kryptims, kurį Parlamentas pasiūlė 39, 44, 47, 48, 54, 60 pakeitimuose, Taryba siekė suderinti pozicijas su EP, lyginant su Komisijos pasiūlymu, kaip jau buvo pirmiau nurodyta. Dėl 2 krypties, skirtos paramai įstaigoms, Taryba laikosi nuomonės, kad 14 % biudžeto skirti šiai krypčiai būtų per daug, visų pirma dėl to, kad vienas veiksmas pagal 2 kryptį (memorialai) buvo perkeltas į kitą programą. 21 pakeitimas dėl bendro biudžeto buvo atmestas, atsižvelgiant į pirmiau minėtą tarpinstitucinį susitarimą dėl finansinės programos.

42 pakeitime pasiūlytas mažiausios biudžeto bendradarbiavimo priemonėms sumažinimas iki 30 000 eurų laikomas pernelyg dideliu, kadangi esamoje programoje buvo numatyta 50 000 eurų riba. Tačiau Taryba šiek tiek atsižvelgė į Parlamento poziciją sumažindama ribą nuo 60 000 eurų iki 50 000 eurų.

Taryba atmetė 36 pakeitime pasiūlytą įvairių šalių kultūrinės veiklos vykdytojų, dalyvaujančių daugiamečiuose bendradarbiavimo projektuose, mažiausio skaičiaus sumažinimą nuo 6 iki 4, siekdama išsaugoti daugiašalį projektų pobūdį. Tačiau ji pritarė 41 pasiūlymui, kad mažesnių bendradarbiavimo priemonių atžvilgiu kultūrinės veiklos vykdytojų skaičius būtų sumažintas.

Visi pakeitimai, siūlantys sektorių prioritetus, naujus sektorių tikslus ar pabrėžiantys paramą konkretiems sektoriams ar organams (61, 5, 9, 12, 64, 65 pakeitimai ir susiję pakeitimai 37 bei 45, 25, 40 ir 46) buvo atmesti, siekiant išsaugoti suderinamumą su programos tikslais ir nesumažinti atviro programos pobūdžio suteikiant prioritetą skirtingoms kultūros veiklos sritims. Tie patys svarstymai tinka 16, 24 ir 49 pakeitimams, kuriems buvo iš dalies pritarta.

Tarybos nuomone, būtų per daug padidinti Bendrijos paramą nuo 50 % to 70 %, kaip siūloma 38 ir 42 pakeitimų pirmoje dalyje.

Iš esmės sutikdama su 29, 31 ir 32 pakeitimais (dėl įnašo kitiems Bendrijos tikslams), Taryba mano, kad šių pakeitimų nuostatos jau yra įtrauktos į teisės akto teksto konstatuojamąsias dalis ir kitas nuostatas. Panašiai, Taryba mano, kad 18 pakeitimo (dėl pakankamų išteklių) nuostatos nėra įtrauktinos į teisės akto tekstą, o 17 pakeitimas (dėl UNESCO konvencijos dėl kultūrų įvairovės) nepriklauso sprendimo taikymo sričiai.

Taryba nemano, kad būtina įtraukti 28 ir 50 pakeitimus dėl skaidrumo priemonių ir daugiametės partnerystės, kadangi šios nuostatos pateikiamos finansiniame reglamente, o 29 konstatuojamojoje dalyje jau numatyta, kad įgyvendinantys sprendimai turi būti priimti laikantis finansinio reglamento. Manoma, kad 35 pakeitimas dėl įvertinimo yra nereikalingas, kadangi įvertinimas turi būti išorės ekspertų ir nepriklausomas. 72 pakeitimui dėl šalių, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, dalyvavimo programoje negalėjo būti pritarta, ir buvo laikomasi nuomonės, kad 57 pakeitimo idėja dėl kultūros informacinių punktų būtų sunkiai įgyvendinama, kadangi kultūros informacinių punktai paprastai yra nacionalinių struktūrų dalis.

IV.   IŠVADA

Taryba mano, kad ši bendroji pozicija — tai suderintas tekstas, tampantis geru pagrindu šiai priemonei pradėti, kartu palengvinant bendradarbiavimą kultūros srityje visoje Europoje. Atsižvelgdama į tai, Taryba artimiausioje ateityje tikisi pasiekti susitarimą su Parlamentu, siekiant kuo greičiau priimti šį sprendimą.

---

| 3.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 238/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 238/31

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 12/2006,

Tarybos priimta 2006 m. liepos 18 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2006/EB, nustatantį Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą Progress

(2006/C 238 E/03)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 13 straipsnio 2 dalį, 129 straipsnį ir 137 straipsnio 2 dalies a punktą,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | 2000 m. kovo 23–24 d. Lisabonos Europos Vadovų Taryba į Sąjungos bendrąją strategiją kaip jos sudedamąją dalį įtraukė užimtumo ir socialinės įtraukties skatinimą, siekdama strateginio tikslo, kad kitą dešimtmetį žiniomis grindžiama ES ekonomika taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia pasaulyje, būtų pajėgi darniai augti sukuriant daugiau ir geresnių darbo vietų bei stiprinant socialinę sanglaudą. Joje nustatyti ambicingi tikslai ir užduotys, kad Sąjungoje vėl būtų sudarytos sąlygos visiškam užimtumui, gerinama darbo kokybė ir didinamas našumas, skatinama socialinė sanglauda ir imli darbo rinka. Be to, 2005 m. kovo 22–23 d. Briuselio Europos Vadovų Taryba vėl akcentavo šią strategiją. |
| --- | --- |

(1)

2000 m. kovo 23–24 d. Lisabonos Europos Vadovų Taryba į Sąjungos bendrąją strategiją kaip jos sudedamąją dalį įtraukė užimtumo ir socialinės įtraukties skatinimą, siekdama strateginio tikslo, kad kitą dešimtmetį žiniomis grindžiama ES ekonomika taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia pasaulyje, būtų pajėgi darniai augti sukuriant daugiau ir geresnių darbo vietų bei stiprinant socialinę sanglaudą. Joje nustatyti ambicingi tikslai ir užduotys, kad Sąjungoje vėl būtų sudarytos sąlygos visiškam užimtumui, gerinama darbo kokybė ir didinamas našumas, skatinama socialinė sanglauda ir imli darbo rinka. Be to, 2005 m. kovo 22–23 d. Briuselio Europos Vadovų Taryba vėl akcentavo šią strategiją.

| (2) | Atsižvelgiant į išreikštą Komisijos ketinimą konsoliduoti ir racionalizuoti Bendrijos finansavimo priemones, šiuo sprendimu turėtų būti nustatyta viena supaprastinta programa, kurioje būtų numatyta tęsti ir plėtoti veiklą, pradėtą remiantis 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimu 2000/750/EB, nustatančiu Bendrijos kovos su diskriminacija veiksmų programą (2001–2006) (4), 2000 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimu 2001/51/EB, patvirtinančiu programą, susijusią su Bendrijos pagrindų strategija dėl lyčių lygybės (2001-2005) (5), 2001 m. gruodžio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 50/2002/EB dėl Bendrijos veiksmų programos, skatinančios valstybių narių bendradarbiavimą, siekiant įveikti socialinę atskirtį, sukūrimo (6), 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1145/2002/EB dėl užimtumą skatinančių Bendrijos priemonių (7) ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 848/2004/EB, nustatančiu Bendrijos veiksmų programą skatinti vyrų ir moterų lygybės srityje Europos lygmeniu aktyvioms organizacijoms (8), taip pat su darbo sąlygomis susijusią veiklą, kuri vykdoma Bendrijos lygmeniu. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į išreikštą Komisijos ketinimą konsoliduoti ir racionalizuoti Bendrijos finansavimo priemones, šiuo sprendimu turėtų būti nustatyta viena supaprastinta programa, kurioje būtų numatyta tęsti ir plėtoti veiklą, pradėtą remiantis 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimu 2000/750/EB, nustatančiu Bendrijos kovos su diskriminacija veiksmų programą (2001–2006) (4), 2000 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimu 2001/51/EB, patvirtinančiu programą, susijusią su Bendrijos pagrindų strategija dėl lyčių lygybės (2001-2005) (5), 2001 m. gruodžio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 50/2002/EB dėl Bendrijos veiksmų programos, skatinančios valstybių narių bendradarbiavimą, siekiant įveikti socialinę atskirtį, sukūrimo (6), 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1145/2002/EB dėl užimtumą skatinančių Bendrijos priemonių (7) ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 848/2004/EB, nustatančiu Bendrijos veiksmų programą skatinti vyrų ir moterų lygybės srityje Europos lygmeniu aktyvioms organizacijoms (8), taip pat su darbo sąlygomis susijusią veiklą, kuri vykdoma Bendrijos lygmeniu.

| (3) | 1997 m. lapkričio 20–21 d. neeilinė Liuksemburgo Europos Vadovų Taryba inicijavo Europos užimtumo strategiją, pagal kurią numatyta koordinuoti valstybių narių užimtumo politiką remiantis suderintomis užimtumo gairėmis ir rekomendacijomis. Europos užimtumo strategija šiuo metu Europos lygmenyje yra pagrindinė Lisabonos strategijos užimtumo ir darbo rinkos tikslų įgyvendinimo priemonė. |
| --- | --- |

(3)

1997 m. lapkričio 20–21 d. neeilinė Liuksemburgo Europos Vadovų Taryba inicijavo Europos užimtumo strategiją, pagal kurią numatyta koordinuoti valstybių narių užimtumo politiką remiantis suderintomis užimtumo gairėmis ir rekomendacijomis. Europos užimtumo strategija šiuo metu Europos lygmenyje yra pagrindinė Lisabonos strategijos užimtumo ir darbo rinkos tikslų įgyvendinimo priemonė.

| (4) | Lisabonos Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad Sąjungoje žemiau skurdo ribos gyvenančių žmonių skaičius ir socialinės atskirties lygis yra nepriimtinas, todėl nustatant atitinkamus tikslus būtina imtis priemonių siekiant lemiamos pažangos naikinant skurdą. 2000 m. gruodžio 7, 8 ir 9 d. Nicos Europos Vadovų Taryba susitarė dėl šių tikslų. Taryba taip pat susitarė, kad kovos su socialine atskirtimi politika turi būti pagrįsta atviru koordinavimo metodu, derinančiu nacionalinius veiksmų planus ir Komisijos bendradarbiavimo iniciatyvą. |
| --- | --- |

(4)

Lisabonos Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad Sąjungoje žemiau skurdo ribos gyvenančių žmonių skaičius ir socialinės atskirties lygis yra nepriimtinas, todėl nustatant atitinkamus tikslus būtina imtis priemonių siekiant lemiamos pažangos naikinant skurdą. 2000 m. gruodžio 7, 8 ir 9 d. Nicos Europos Vadovų Taryba susitarė dėl šių tikslų. Taryba taip pat susitarė, kad kovos su socialine atskirtimi politika turi būti pagrįsta atviru koordinavimo metodu, derinančiu nacionalinius veiksmų planus ir Komisijos bendradarbiavimo iniciatyvą.

| (5) | Demografiniai pokyčiai yra pagrindinis ilgalaikis sunkumas, neleidžiantis socialinės apsaugos sistemoms užtikrinti pakankamas pensijas ir aukštos kokybės sveikatos bei ilgalaikę priežiūrą, kurios būtų visiems prieinamos ir galėtų būti finansuojamos ateityje. Svarbu skatinti politikos kryptis, kuriomis galima pasiekti atitinkamą socialinę apsaugą ir socialinės apsaugos sistemų tvarumą. Lisabonos Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad bendradarbiavimas šioje srityje turėtų būti grindžiamas atviru koordinavimo metodu. |
| --- | --- |

(5)

Demografiniai pokyčiai yra pagrindinis ilgalaikis sunkumas, neleidžiantis socialinės apsaugos sistemoms užtikrinti pakankamas pensijas ir aukštos kokybės sveikatos bei ilgalaikę priežiūrą, kurios būtų visiems prieinamos ir galėtų būti finansuojamos ateityje. Svarbu skatinti politikos kryptis, kuriomis galima pasiekti atitinkamą socialinę apsaugą ir socialinės apsaugos sistemų tvarumą. Lisabonos Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad bendradarbiavimas šioje srityje turėtų būti grindžiamas atviru koordinavimo metodu.

| (6) | Dėmesys turėtų būti atkreiptas į ypatingą migrantų padėtį šiame kontekste, o taip pat į veiksmų, kuriais būtų siekiama, kad nedeklaruotas darbas taptų legaliu, ėmimosi svarbą. |
| --- | --- |

(6)

Dėmesys turėtų būti atkreiptas į ypatingą migrantų padėtį šiame kontekste, o taip pat į veiksmų, kuriais būtų siekiama, kad nedeklaruotas darbas taptų legaliu, ėmimosi svarbą.

| (7) | Būtiniausių standartų užtikrinimas ir nuolatinis darbo sąlygų gerinimas Sąjungoje yra vieni iš pagrindinių Europos socialinės politikos ypatumų ir svarbus Europos Sąjungos bendras tikslas. Bendrija atlieka svarbų vaidmenį remdama ir papildydama valstybių narių veiklą darbuotojų sveikatos ir saugos, darbo sąlygų, įskaitant poreikį suderinti darbą ir šeimos gyvenimą, darbuotojų apsaugos nutraukus darbo sutartį, darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir darbuotojų dalyvavimo, darbuotojų ir darbdavių interesų atstovavimo ir kolektyvinio gynimo srityse. |
| --- | --- |

(7)

Būtiniausių standartų užtikrinimas ir nuolatinis darbo sąlygų gerinimas Sąjungoje yra vieni iš pagrindinių Europos socialinės politikos ypatumų ir svarbus Europos Sąjungos bendras tikslas. Bendrija atlieka svarbų vaidmenį remdama ir papildydama valstybių narių veiklą darbuotojų sveikatos ir saugos, darbo sąlygų, įskaitant poreikį suderinti darbą ir šeimos gyvenimą, darbuotojų apsaugos nutraukus darbo sutartį, darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir darbuotojų dalyvavimo, darbuotojų ir darbdavių interesų atstovavimo ir kolektyvinio gynimo srityse.

| (8) | Nediskriminavimas yra pagrindinis Europos Sąjungos principas. Sutarties 13 straipsnyje numatomi veiksmai, kuriais siekiama kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Nediskriminavimas taip pat įtvirtintas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnyje. Turėtų būti tarpusavyje suderinti skirtingų diskriminacijos formų požymiai bei atitinkamai sukurtos tinkamos diskriminacijos dėl vienos ar kelių priežasčių prevencijos ar kovos su ja priemonės. Todėl, sprendžiant apie galimybes naudotis programa ir jos rezultatais, ypatingas dėmesys turėtų būti atkreiptas į žmonių su negalia poreikius, visų pirma užtikrinant jiems visišką ir lygiavertę prieigą prie šios programos finansuojamos veiklos ir naudojimąsi šios veiklos rezultatais bei jų vertinimu, įskaitant žmonių su negalia dėl jų negalios patirtas papildomas išlaidas. Per daugelį kovos su tam tikrų formų diskriminacija, įskaitant diskriminaciją dėl lyties, metų įgyta patirtis gali būti naudinga kovojant su kitų formų diskriminacija. |
| --- | --- |

(8)

Nediskriminavimas yra pagrindinis Europos Sąjungos principas. Sutarties 13 straipsnyje numatomi veiksmai, kuriais siekiama kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Nediskriminavimas taip pat įtvirtintas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnyje. Turėtų būti tarpusavyje suderinti skirtingų diskriminacijos formų požymiai bei atitinkamai sukurtos tinkamos diskriminacijos dėl vienos ar kelių priežasčių prevencijos ar kovos su ja priemonės. Todėl, sprendžiant apie galimybes naudotis programa ir jos rezultatais, ypatingas dėmesys turėtų būti atkreiptas į žmonių su negalia poreikius, visų pirma užtikrinant jiems visišką ir lygiavertę prieigą prie šios programos finansuojamos veiklos ir naudojimąsi šios veiklos rezultatais bei jų vertinimu, įskaitant žmonių su negalia dėl jų negalios patirtas papildomas išlaidas. Per daugelį kovos su tam tikrų formų diskriminacija, įskaitant diskriminaciją dėl lyties, metų įgyta patirtis gali būti naudinga kovojant su kitų formų diskriminacija.

| (9) | Vadovaudamasi Sutarties 13 straipsniu Taryba priėmė šias direktyvas: 2000 m. birželio 29 d. Direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės kilmės (9), draudžiančią diskriminaciją dėl rasės ar etninės priklausomybės inter alia užimtumo, profesinio mokymo, švietimo, prekių ir paslaugų bei socialinės apsaugos srityse, 2000 m. lapkričio 27 d. Direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (10), draudžiančią diskriminaciją užimtumo ir profesinėje srityje dėl religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ir seksualinės orientacijos, ir 2004 m. gruodžio 13 d. Direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (11). |
| --- | --- |

(9)

Vadovaudamasi Sutarties 13 straipsniu Taryba priėmė šias direktyvas: 2000 m. birželio 29 d. Direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės kilmės (9), draudžiančią diskriminaciją dėl rasės ar etninės priklausomybės inter alia užimtumo, profesinio mokymo, švietimo, prekių ir paslaugų bei socialinės apsaugos srityse, 2000 m. lapkričio 27 d. Direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (10), draudžiančią diskriminaciją užimtumo ir profesinėje srityje dėl religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ir seksualinės orientacijos, ir 2004 m. gruodžio 13 d. Direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (11).

| (10) | Pagal Sutarties 2 ir 3 straipsnius vyrų ir moterų lygybės principas yra esminis Bendrijos teisės principas. Juo vadovaujantis priimtos direktyvos bei kiti aktai daug padeda gerinant moterų padėtį Sąjungoje. Veikiant Bendrijos lygiu sukaupta patirtis parodė, kad skatinant lyčių lygybę Bendrijos politikoje ir realiai kovojant su diskriminacija reikalauja priemonių, įskaitant teisės aktus, finansavimo ir integravimo priemones, derinimo, kad jos viena kita papildytų. Laikantis vyrų ir moterų lygybės principo lyčių aspekto integravimas turėtų būti skatinamas visuose šios programos skirsniuose bei veikloje. |
| --- | --- |

(10)

Pagal Sutarties 2 ir 3 straipsnius vyrų ir moterų lygybės principas yra esminis Bendrijos teisės principas. Juo vadovaujantis priimtos direktyvos bei kiti aktai daug padeda gerinant moterų padėtį Sąjungoje. Veikiant Bendrijos lygiu sukaupta patirtis parodė, kad skatinant lyčių lygybę Bendrijos politikoje ir realiai kovojant su diskriminacija reikalauja priemonių, įskaitant teisės aktus, finansavimo ir integravimo priemones, derinimo, kad jos viena kita papildytų. Laikantis vyrų ir moterų lygybės principo lyčių aspekto integravimas turėtų būti skatinamas visuose šios programos skirsniuose bei veikloje.

| (11) | Daugelis įvairiu lygiu veikiančių nevyriausybinių organizacijų (NVO) gali svariai prisidėti Europos lygiu naudodamosi pagrindiniais tinklais, kurie padeda keisti su šios programos bendrais tikslais susijusias politikos kryptis. |
| --- | --- |

(11)

Daugelis įvairiu lygiu veikiančių nevyriausybinių organizacijų (NVO) gali svariai prisidėti Europos lygiu naudodamosi pagrindiniais tinklais, kurie padeda keisti su šios programos bendrais tikslais susijusias politikos kryptis.

| (12) | Kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, nes būtina keistis informacija Europos lygmeniu ir platinti gerą praktiką visoje Bendrijoje, ir todėl tų tikslų, dėl daugiašalės Bendrijos veiksmų ir priemonių dimensijos, būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(12)

Kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, nes būtina keistis informacija Europos lygmeniu ir platinti gerą praktiką visoje Bendrijoje, ir todėl tų tikslų, dėl daugiašalės Bendrijos veiksmų ir priemonių dimensijos, būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (13) | Šiuo sprendimu visam programos trukmės laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis biudžeto institucijai kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (12) 37 punkte. |
| --- | --- |

(13)

Šiuo sprendimu visam programos trukmės laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis biudžeto institucijai kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (12) 37 punkte.

| (14) | Šiam sprendimui įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (13). |
| --- | --- |

(14)

Šiam sprendimui įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (13).

| (15) | Programą sudaro penki skirsniai, todėl valstybės narės gali numatyti jų atstovų rotacijos tvarką pagal Komisijai padedančio komiteto nagrinėjamus klausimus, |
| --- | --- |

(15)

Programą sudaro penki skirsniai, todėl valstybės narės gali numatyti jų atstovų rotacijos tvarką pagal Komisijai padedančio komiteto nagrinėjamus klausimus,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Programos nustatymas ir trukmė

1.   Šiuo sprendimu nustatoma Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programa Progress (toliau — Programa), siekiant finansiškai remti Europos Sąjungos tikslų užimtumo ir socialinių reikalų srityse įgyvendinimą, kaip numatyta Komisijos komunikate dėl socialinės darbotvarkės, ir taip prisidėti įgyvendinant Lisabonos strategijos tikslus tose srityse.

2.   Programa vykdoma nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

2 straipsnis

Bendrieji tikslai

1.   Programa siekiama šių bendrųjų tikslų:

| a) | geriau pažinti ir suprasti padėtį valstybėse narėse ir kitose dalyvaujančiose šalyse analizuojant, vertinant ir atidžiai stebint politiką; |
| --- | --- |

a)

geriau pažinti ir suprasti padėtį valstybėse narėse ir kitose dalyvaujančiose šalyse analizuojant, vertinant ir atidžiai stebint politiką;

| b) | remti statistinių priemonių bei metodų kūrimą ir bendrųjų rodiklių, prireikus suskirstytų pagal lytis ir amžiaus grupes, plėtojimą srityse, kuriose taikoma Programa; |
| --- | --- |

b)

remti statistinių priemonių bei metodų kūrimą ir bendrųjų rodiklių, prireikus suskirstytų pagal lytis ir amžiaus grupes, plėtojimą srityse, kuriose taikoma Programa;

| c) | remti ir stebėti Bendrijos teisės, kai tai taikoma, bei Bendrijos politikos tikslų įgyvendinimą valstybėse narėse ir įvertinti jų efektyvumą ir poveikį; |
| --- | --- |

c)

remti ir stebėti Bendrijos teisės, kai tai taikoma, bei Bendrijos politikos tikslų įgyvendinimą valstybėse narėse ir įvertinti jų efektyvumą ir poveikį;

| d) | skatinti tinklų kūrimą, abipusį mokymąsi ir geros praktikos bei naujoviškų požiūrių nustatymą ir platinimą Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

d)

skatinti tinklų kūrimą, abipusį mokymąsi ir geros praktikos bei naujoviškų požiūrių nustatymą ir platinimą Europos lygmeniu;

| e) | stiprinti suinteresuotų subjektų ir plačiosios visuomenės žinias apie pagal kiekvieną iš 5 skirsnių įgyvendinamas Bendrijos politikos kryptis ir siekiamus tikslus; |
| --- | --- |

e)

stiprinti suinteresuotų subjektų ir plačiosios visuomenės žinias apie pagal kiekvieną iš 5 skirsnių įgyvendinamas Bendrijos politikos kryptis ir siekiamus tikslus;

| f) | gerinti pagrindinių Europos lygio tinklų pajėgumus skatinant, remiant ir toliau vystant Bendrijos politikos kryptis ir tikslus, kai tai taikoma. |
| --- | --- |

f)

gerinti pagrindinių Europos lygio tinklų pajėgumus skatinant, remiant ir toliau vystant Bendrijos politikos kryptis ir tikslus, kai tai taikoma.

2.   Lyčių aspekto integravimas skatinamas visuose Programos skirsniuose ir veikloje.

3.   Rezultatai, pasiekti įgyvendinant Programos skirsnius ir vykdant Programos veiklą, platinami joje dalyvaujantiems asmenims ir, atitinkamais atvejais, visuomenei. Atitinkamais atvejais Komisija keičiasi nuomonėmis su pagrindiniais suinteresuotais subjektais.

3 straipsnis

Programos struktūra

Programą sudaro šie penki skirsniai:

| 1) | Užimtumas; |
| --- | --- |

1)

Užimtumas;

| 2) | Socialinė apsauga ir įtrauktis; |
| --- | --- |

2)

Socialinė apsauga ir įtrauktis;

| 3) | Darbo sąlygos; |
| --- | --- |

3)

Darbo sąlygos;

| 4) | Kova su diskriminacija ir įvairovė; |
| --- | --- |

4)

Kova su diskriminacija ir įvairovė;

| 5) | Lyčių lygybė. |
| --- | --- |

5)

Lyčių lygybė.

4 straipsnis

1 skirsnis: Užimtumas

Siekiant paremti Europos užimtumo strategijos (EUS) įgyvendinimą, 1 skirsnyje numatoma:

| a) | gerinti padėties ir perspektyvų užimtumo srityje supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir apdorojant statistinius duomenis bei plėtojant bendrus rodiklius pagal EUS; |
| --- | --- |

a)

gerinti padėties ir perspektyvų užimtumo srityje supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir apdorojant statistinius duomenis bei plėtojant bendrus rodiklius pagal EUS;

| b) | stebėti ir vertinti Europos užimtumo gairių ir rekomendacijų įgyvendinimą ir jų poveikį, visų pirma remiantis jungtine užimtumo ataskaita, ir analizuoti EUS, bendros ekonominės politikos, socialinės politikos bei kitų politikos sričių sąveiką; |
| --- | --- |

b)

stebėti ir vertinti Europos užimtumo gairių ir rekomendacijų įgyvendinimą ir jų poveikį, visų pirma remiantis jungtine užimtumo ataskaita, ir analizuoti EUS, bendros ekonominės politikos, socialinės politikos bei kitų politikos sričių sąveiką;

| c) | organizuoti su politikos sritimis, gera praktika bei naujoviškais metodais susijusius mainus ir skatinti abipusį mokymąsi EUS srityje; |
| --- | --- |

c)

organizuoti su politikos sritimis, gera praktika bei naujoviškais metodais susijusius mainus ir skatinti abipusį mokymąsi EUS srityje;

| d) | ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių, regionų bei vietos dalyvių ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie užimtumo problemas ir politiką bei nacionalinių reformų programų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

d)

ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių, regionų bei vietos dalyvių ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie užimtumo problemas ir politiką bei nacionalinių reformų programų įgyvendinimą.

5 straipsnis

2 skirsnis: Socialinė apsauga ir įtrauktis

Siekiant paremti atviro koordinavimo metodo (AKM) įgyvendinimą socialinės apsaugos ir įtraukties srityje, 2 skirsnyje numatoma:

| a) | gerinti socialinės atskirties ir skurdo problemų, socialinės apsaugos ir įtraukties politikos supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir apdorojant statistinius duomenis bei plėtojant bendrus rodiklius pagal AKM socialinės apsaugos ir įtraukties srityje; |
| --- | --- |

a)

gerinti socialinės atskirties ir skurdo problemų, socialinės apsaugos ir įtraukties politikos supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir apdorojant statistinius duomenis bei plėtojant bendrus rodiklius pagal AKM socialinės apsaugos ir įtraukties srityje;

| b) | stebėti ir vertinti, kaip taikomas AKM socialinės apsaugos ir įtraukties srityje bei jo poveikį nacionaliniu ir Bendrijos lygmenimis, o taip pat analizuoti šio AKM ir kitų politikos sričių sąveiką; |
| --- | --- |

b)

stebėti ir vertinti, kaip taikomas AKM socialinės apsaugos ir įtraukties srityje bei jo poveikį nacionaliniu ir Bendrijos lygmenimis, o taip pat analizuoti šio AKM ir kitų politikos sričių sąveiką;

| c) | organizuoti su politikos sritimis, gera praktika bei naujoviškais metodais susijusius mainus ir skatinti abipusį mokymąsi socialinės apsaugos ir įtraukties strategijos srityje; |
| --- | --- |

c)

organizuoti su politikos sritimis, gera praktika bei naujoviškais metodais susijusius mainus ir skatinti abipusį mokymąsi socialinės apsaugos ir įtraukties strategijos srityje;

| d) | ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių, regionų bei vietos dalyvių, nevyriausybinių organizacijų (NVO) ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie svarbiausias problemas ir politikos klausimus, susijusius su Bendrijos koordinavimo procesu socialinės apsaugos ir įtraukties srityse; |
| --- | --- |

d)

ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių, regionų bei vietos dalyvių, nevyriausybinių organizacijų (NVO) ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie svarbiausias problemas ir politikos klausimus, susijusius su Bendrijos koordinavimo procesu socialinės apsaugos ir įtraukties srityse;

| e) | plėtoti pagrindinių Europos lygio tinklų pajėgumus remiant ir toliau vystant Bendrijos socialinės apsaugos ir įtraukties politikos krypčių tikslus ir strategijas. |
| --- | --- |

e)

plėtoti pagrindinių Europos lygio tinklų pajėgumus remiant ir toliau vystant Bendrijos socialinės apsaugos ir įtraukties politikos krypčių tikslus ir strategijas.

6 straipsnis

3 skirsnis: Darbo sąlygos

Siekiant paremti darbo aplinkos ir darbo sąlygų gerinimą, įskaitant darbuotojų saugą ir sveikatą bei darbo ir šeimos gyvenimo derinimą, 3 skirsnyje numatoma:

| a) | gerinti su darbo sąlygomis susijusios padėties supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir atitinkamais atvejais apdorojant statistinius duomenis bei plėtojant rodiklius, taip pat įvertinti galiojančių teisės aktų, politikos ir praktikos efektyvumą ir poveikį; |
| --- | --- |

a)

gerinti su darbo sąlygomis susijusios padėties supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir atitinkamais atvejais apdorojant statistinius duomenis bei plėtojant rodiklius, taip pat įvertinti galiojančių teisės aktų, politikos ir praktikos efektyvumą ir poveikį;

| b) | remti Bendrijos darbo teisės įgyvendinimą vykdant veiksmingą stebėseną, organizuojant seminarus šioje srityje dirbantiems asmenims, rengiant vadovus bei kuriant specializuotų organizacijų, įskaitant ir socialinius partnerius, tinklus; |
| --- | --- |

b)

remti Bendrijos darbo teisės įgyvendinimą vykdant veiksmingą stebėseną, organizuojant seminarus šioje srityje dirbantiems asmenims, rengiant vadovus bei kuriant specializuotų organizacijų, įskaitant ir socialinius partnerius, tinklus;

| c) | inicijuoti prevencinius veiksmus ir ugdyti prevencinę kultūrą darbuotojų saugos ir sveikatos srityje; |
| --- | --- |

c)

inicijuoti prevencinius veiksmus ir ugdyti prevencinę kultūrą darbuotojų saugos ir sveikatos srityje;

| d) | ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie svarbiausias su darbo sąlygomis susijusias problemas ir politikos klausimus. |
| --- | --- |

d)

ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie svarbiausias su darbo sąlygomis susijusias problemas ir politikos klausimus.

7 straipsnis

4 skirsnis: Kova su diskriminacija ir įvairovė

Siekiant paremti veiksmingą nediskriminavimo principo įgyvendinimą ir skatinti šio principo integravimą į visas Bendrijos politikos sritis, 4 skirsnyje numatoma:

| a) | gerinti su diskriminacija susijusios padėties supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir atitinkamais atvejais apdorojant statistinius duomenis bei plėtojant rodiklius, taip pat įvertinti galiojančių teisės aktų, politikos ir praktikos efektyvumą ir poveikį; |
| --- | --- |

a)

gerinti su diskriminacija susijusios padėties supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir atitinkamais atvejais apdorojant statistinius duomenis bei plėtojant rodiklius, taip pat įvertinti galiojančių teisės aktų, politikos ir praktikos efektyvumą ir poveikį;

| b) | remti Bendrijos teisės aktų dėl kovos su diskriminacija įgyvendinimą vykdant veiksmingą stebėseną, rengiant seminarus šioje srityje dirbantiems asmenims ir kuriant su diskriminacija kovojančių specializuotų įstaigų tinklus; |
| --- | --- |

b)

remti Bendrijos teisės aktų dėl kovos su diskriminacija įgyvendinimą vykdant veiksmingą stebėseną, rengiant seminarus šioje srityje dirbantiems asmenims ir kuriant su diskriminacija kovojančių specializuotų įstaigų tinklus;

| c) | ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių, NVO ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie svarbiausias problemas ir politikos klausimus, susijusius su diskriminacija ir kovos su diskriminacija integravimu į visas Bendrijos politikos sritis; |
| --- | --- |

c)

ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių, NVO ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie svarbiausias problemas ir politikos klausimus, susijusius su diskriminacija ir kovos su diskriminacija integravimu į visas Bendrijos politikos sritis;

| d) | plėtoti pagrindinių Europos lygio tinklų pajėgumus remiant ir toliau vystant Bendrijos kovos su diskriminacija politikos krypčių tikslus ir strategijas. |
| --- | --- |

d)

plėtoti pagrindinių Europos lygio tinklų pajėgumus remiant ir toliau vystant Bendrijos kovos su diskriminacija politikos krypčių tikslus ir strategijas.

8 straipsnis

5 skirsnis: Lyčių lygybė

Siekiant paremti veiksmingą lyčių lygybės principo įgyvendinimą ir skatinti lyčių aspekto integravimą į visas Bendrijos politikos sritis, 5 skirsnyje numatoma:

| a) | gerinti su lyčių klausimais ir lyčių aspekto integravimu susijusios padėties supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir apdorojant statistinius duomenis bei atitinkamais atvejais plėtojant rodiklius, taip pat įvertinti galiojančių teisės aktų, politikos ir praktikos efektyvumą ir poveikį; |
| --- | --- |

a)

gerinti su lyčių klausimais ir lyčių aspekto integravimu susijusios padėties supratimą, visų pirma atliekant analizę bei tyrimus ir apdorojant statistinius duomenis bei atitinkamais atvejais plėtojant rodiklius, taip pat įvertinti galiojančių teisės aktų, politikos ir praktikos efektyvumą ir poveikį;

| b) | remti Bendrijos lyčių lygybės teisės aktų įgyvendinimą vykdant veiksmingą stebėseną, rengiant seminarus šioje srityje dirbantiems asmenims ir kuriant specializuotų įstaigų, dirbančių lyčių lygybės srityje, tinklus; |
| --- | --- |

b)

remti Bendrijos lyčių lygybės teisės aktų įgyvendinimą vykdant veiksmingą stebėseną, rengiant seminarus šioje srityje dirbantiems asmenims ir kuriant specializuotų įstaigų, dirbančių lyčių lygybės srityje, tinklus;

| c) | ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių, NVO ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie svarbiausias lyčių lygybės ir lyčių aspekto integravimo politikos problemas ir klausimus; |
| --- | --- |

c)

ugdyti, be kita ko, socialinių partnerių, NVO ir kitų suinteresuotų subjektų sąmoningumą, platinti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie svarbiausias lyčių lygybės ir lyčių aspekto integravimo politikos problemas ir klausimus;

| d) | plėtoti pagrindinių Europos lygio tinklų pajėgumus remiant ir toliau vystant Bendrijos lyčių lygybės politikos tikslus ir strategijas. |
| --- | --- |

d)

plėtoti pagrindinių Europos lygio tinklų pajėgumus remiant ir toliau vystant Bendrijos lyčių lygybės politikos tikslus ir strategijas.

9 straipsnis

Veiksmų rūšys

1.   Pagal Programą finansuojami šie veiksmai, kurie gali būti įgyvendinami tam tikrais atvejais tarpvalstybinėje sistemoje:

| a) | Analitinė veikla:






  i) | duomenų ir statistinių duomenų kaupimas, apdorojimas ir platinimas; |
| --- | --- | --- |

a)

Analitinė veikla:

i)

duomenų ir statistinių duomenų kaupimas, apdorojimas ir platinimas;

| ii) | bendrų metodikų ir atitinkamais atvejais rodiklių arba gairių tobulinimas ir platinimas; |
| --- | --- |

ii)

bendrų metodikų ir atitinkamais atvejais rodiklių arba gairių tobulinimas ir platinimas;

| iii) | tyrimų, analizės bei apžvalgų rengimas ir jų rezultatų platinimas; |
| --- | --- |

iii)

tyrimų, analizės bei apžvalgų rengimas ir jų rezultatų platinimas;

| iv) | įvertinimų bei poveikio tyrimų rengimas ir jų rezultatų platinimas; |
| --- | --- |

iv)

įvertinimų bei poveikio tyrimų rengimas ir jų rezultatų platinimas;

| v) | vadovų, ataskaitų ir mokomosios medžiagos rengimas bei skelbimas internete ar kitose žiniasklaidos priemonėse. |
| --- | --- |

v)

vadovų, ataskaitų ir mokomosios medžiagos rengimas bei skelbimas internete ar kitose žiniasklaidos priemonėse.

| b) | Abipusio mokymosi, sąmoningumo ir informacijos platinimo veikla:






  i) | geros praktikos, naujoviškų metodų ir patirties bei tarpusavio peržiūros bei abipusio mokymosi organizavimas rengiant susitikimus/praktinius užsiėmimus/seminarus Europos, tarptautiniu ar nacionaliniu lygmenimis, atsižvelgiant, kai tai įmanoma, į konkrečias nacionalines aplinkybes; |
| --- | --- | --- |

b)

Abipusio mokymosi, sąmoningumo ir informacijos platinimo veikla:

i)

geros praktikos, naujoviškų metodų ir patirties bei tarpusavio peržiūros bei abipusio mokymosi organizavimas rengiant susitikimus/praktinius užsiėmimus/seminarus Europos, tarptautiniu ar nacionaliniu lygmenimis, atsižvelgiant, kai tai įmanoma, į konkrečias nacionalines aplinkybes;

| ii) | pirmininkaujančios valstybės narės konferencijų/seminarų organizavimas; |
| --- | --- |

ii)

pirmininkaujančios valstybės narės konferencijų/seminarų organizavimas;

| iii) | konferencijų/seminarų, skirtų Bendrijos teisės ir politikos tikslų formulavimui bei įgyvendinimui paremti, organizavimas; |
| --- | --- |

iii)

konferencijų/seminarų, skirtų Bendrijos teisės ir politikos tikslų formulavimui bei įgyvendinimui paremti, organizavimas;

| iv) | žiniasklaidos kampanijų ir renginių organizavimas; |
| --- | --- |

iv)

žiniasklaidos kampanijų ir renginių organizavimas;

| v) | informacijai ir Programos rezultatams platinti skirtos medžiagos rinkimas ir skelbimas. |
| --- | --- |

v)

informacijai ir Programos rezultatams platinti skirtos medžiagos rinkimas ir skelbimas.

| c) | Pagrindiniams dalyviams skiriama parama:






  i) | parama, skiriama tų pagrindinių Europos lygmens tinklų, kurių veikla susijusi su Programos tikslų įgyvendinimu, einamosioms išlaidoms padengti; |
| --- | --- | --- |

c)

Pagrindiniams dalyviams skiriama parama:

i)

parama, skiriama tų pagrindinių Europos lygmens tinklų, kurių veikla susijusi su Programos tikslų įgyvendinimu, einamosioms išlaidoms padengti;

| ii) | nacionalinių pareigūnų darbo grupių organizavimas Bendrijos teisės įgyvendinimui stebėti; |
| --- | --- |

ii)

nacionalinių pareigūnų darbo grupių organizavimas Bendrijos teisės įgyvendinimui stebėti;

| iii) | specializuotų seminarų, skirtų šioje srityje dirbantiems asmenims, pagrindiniams pareigūnams ir kitiems susijusiems dalyviams, finansavimas; |
| --- | --- |

iii)

specializuotų seminarų, skirtų šioje srityje dirbantiems asmenims, pagrindiniams pareigūnams ir kitiems susijusiems dalyviams, finansavimas;

| iv) | specializuotų įstaigų tinklų kūrimas Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

iv)

specializuotų įstaigų tinklų kūrimas Europos lygmeniu;

| v) | ekspertų tinklų finansavimas; |
| --- | --- |

v)

ekspertų tinklų finansavimas;

| vi) | stebėjimo Europos lygmeniu centrų finansavimas; |
| --- | --- |

vi)

stebėjimo Europos lygmeniu centrų finansavimas;

| vii) | nacionalinių administracijų personalo mainai; |
| --- | --- |

vii)

nacionalinių administracijų personalo mainai;

| viii) | bendradarbiavimas su tarptautinėmis institucijomis. |
| --- | --- |

viii)

bendradarbiavimas su tarptautinėmis institucijomis.

2.   1 dalies b punkte numatyta veikla turi būti svarbi Europos lygmeniu ir vykdoma atitinkamu mastu, kad būtų užtikrinta reali pridėtinė vertė Europos lygmeniu, ją turi vykdyti nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos, pagal Bendrijos teisę numatytos specializuotos įstaigos arba dalyviai, kurie laikomi pagrindiniais savo srityje.

3.   Programa nefinansuoja jokių priemonių, skirtų Europos metų rengimui ir įgyvendinimui.

10 straipsnis

Naudojimasis Programa

1.   Programa gali naudotis visos valstybinės ir (arba) privačios įstaigos, dalyviai bei institucijos, visų pirma:

| a) | valstybės narės; |
| --- | --- |

a)

valstybės narės;

| b) | valstybinės įdarbinimo tarnybos ir jų agentūros; |
| --- | --- |

b)

valstybinės įdarbinimo tarnybos ir jų agentūros;

| c) | vietos ir regioninės valdžios institucijos; |
| --- | --- |

c)

vietos ir regioninės valdžios institucijos;

| d) | pagal Bendrijos teisę numatytos specializuotos įstaigos; |
| --- | --- |

d)

pagal Bendrijos teisę numatytos specializuotos įstaigos;

| e) | socialiniai partneriai; |
| --- | --- |

e)

socialiniai partneriai;

| f) | NVO, visų pirma veikiančios Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

f)

NVO, visų pirma veikiančios Europos lygmeniu;

| g) | aukštojo mokslo įstaigos ir mokslinių tyrimų institutai; |
| --- | --- |

g)

aukštojo mokslo įstaigos ir mokslinių tyrimų institutai;

| h) | vertinimo ekspertai; |
| --- | --- |

h)

vertinimo ekspertai;

| i) | nacionalinės statistikos tarnybos; |
| --- | --- |

i)

nacionalinės statistikos tarnybos;

| j) | žiniasklaida. |
| --- | --- |

j)

žiniasklaida.

2.   Komisija taip pat gali tiesiogiai dalyvauti Programoje, kiek tai susiję su 9 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose numatyta veikla.

11 straipsnis

Kreipimasis dėl paramos

1.   9 straipsnyje numatytos rūšies veikla gali būti finansuojama tokiais būdais:

| a) | sudarius paslaugų sutartį po konkurso; šiuo atveju bendradarbiavimui su nacionalinėmis statistikos tarnybomis taikoma Eurostato nustatyta tvarka; |
| --- | --- |

a)

sudarius paslaugų sutartį po konkurso; šiuo atveju bendradarbiavimui su nacionalinėmis statistikos tarnybomis taikoma Eurostato nustatyta tvarka;

| b) | teikiant dalinę paramą po konkurso; šiuo atveju Bendrijos bendras finansavimas paprastai negali viršyti 80 % visų gavėjo patirtų išlaidų. Bet kokia šią ribą viršijanti finansinė parama gali būti suteikta tik esant išskirtinėms aplinkybėms ir atlikus nuodugnią analizę. |
| --- | --- |

b)

teikiant dalinę paramą po konkurso; šiuo atveju Bendrijos bendras finansavimas paprastai negali viršyti 80 % visų gavėjo patirtų išlaidų. Bet kokia šią ribą viršijanti finansinė parama gali būti suteikta tik esant išskirtinėms aplinkybėms ir atlikus nuodugnią analizę.

2.   9 straipsnio 1 dalyje numatytos rūšies veiklai gali būti skirta finansinė parama pagal prašymus, pateiktus, pavyzdžiui, valstybių narių, pagal atitinkamas 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (14), ypač jo 110 straipsnio, bei 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 įgyvendinimo nuostatas (15), ypač jo 168 straipsnio, nuostatas.

12 straipsnis

Įgyvendinimo nuostatos

1.   Šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės, susijusios su toliau išvardytais klausimais, patvirtinamos 13 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka:

| a) | Programos įgyvendinimo bendrosios gairės; |
| --- | --- |

a)

Programos įgyvendinimo bendrosios gairės;

| b) | Programos įgyvendinimo metinis veiksmų planas, padalintas į atskirus skirsnius; |
| --- | --- |

b)

Programos įgyvendinimo metinis veiksmų planas, padalintas į atskirus skirsnius;

| c) | finansinė parama, kurią turi skirti Bendrija; |
| --- | --- |

c)

finansinė parama, kurią turi skirti Bendrija;

| d) | metinis biudžetas, atsižvelgiant į 17 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

metinis biudžetas, atsižvelgiant į 17 straipsnį;

| e) | Bendrijos remiamų veiksmų atrankos tvarka ir Komisijos pateiktas veiksmų, kuriems skiriama tokia parama, sąrašo projektas; |
| --- | --- |

e)

Bendrijos remiamų veiksmų atrankos tvarka ir Komisijos pateiktas veiksmų, kuriems skiriama tokia parama, sąrašo projektas;

| f) | Programos vertinimo kriterijai, įskaitant su ekonominiu efektyvumu susijusius kriterijus ir rezultatų platinimo ir perdavimo tvarką. |
| --- | --- |

f)

Programos vertinimo kriterijai, įskaitant su ekonominiu efektyvumu susijusius kriterijus ir rezultatų platinimo ir perdavimo tvarką.

2.   Su kitais nei 1 dalyje nurodyti klausimais susijusios priemonės, būtinos šiam sprendimui įgyvendinti, patvirtinamos 13 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka.

13 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra du mėnesiai.

3.   Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

4.   Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

14 straipsnis

Bendradarbiavimas su kitais komitetais

1.   Komisija užmezga reikiamus ryšius su Socialinės apsaugos komitetu ir Užimtumo komitetu, siekdama užtikrinti, kad jie būtų reguliariai ir tinkamai informuojami apie šiame sprendime nurodytos veiklos įgyvendinimą.

2.   Komisija taip pat informuoja kitus atitinkamus komitetus apie veiksmus, kurių imamasi pagal Programos penkis skirsnius.

3.   Prireikus Komisija nustato 13 straipsnyje nurodyto komiteto ir stebėjimo komitetų, įsteigtų kitose susijusiose politikos srityse ir dėl kitų susijusių priemonių ir veiksmų, reguliaraus ir sistemingo bendradarbiavimo ryšius.

15 straipsnis

Suderinamumas ir papildomumas

1.   Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Komisija užtikrina bendrą Programos suderinamumą su kitomis Sąjungos ir Bendrijos politikos sritimis, priemonėmis ir veiksmais, visų pirma nustatydama atitinkamus mechanizmus, skirtus Programos veiklai koordinuoti su atitinkama veikla, susijusia su moksliniais tyrimais, teisingumu ir vidaus reikalais, kultūra, švietimu, mokymu ir jaunimo politika, taip pat su veikla plėtros ir Bendrijos išorinių santykių srityje, o taip pat regioninės politikos ir bendrosios ekonominės politikos srityje. Specialus dėmesys skiriamas Programos ir švietimo bei mokymo programų galimai sąveikai.

2.   Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad pagal Programą vykdoma veikla ir kiti atitinkami Sąjungos ir Bendrijos veiksmai, visų pirma pagal struktūrinius fondus ir ypač Europos socialinį fondą, būtų suderinti, papildytų vieni kitus ir kad būtų išvengta jų kartojimosi ar dvigubo jų atlikimo.

3.   Komisija užtikrina, kad Programoje numatytos ir pagal Programą padengiamos išlaidos nebūtų priskiriamos jokiai kitai Bendrijos finansinei priemonei.

4.   Komisija nuolat informuoja 13 straipsnyje nurodytą komitetą apie kitus Bendrijos veiksmus, kuriais prisidedama prie Lisabonos strategijos tikslų socialinės darbotvarkės srityje įgyvendinimo.

5.   Valstybės narės deda visas įmanomas pastangas, kad būtų užtikrintas veiksmų pagal Programą ir nacionaliniu, regioniniu bei vietos lygmenimis vykdomų veiksmų suderinamumas ir papildomumas.

16 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas

Programoje gali dalyvauti:

| — | ELPA/EEE šalys EEE susitarime nustatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

—

ELPA/EEE šalys EEE susitarime nustatytomis sąlygomis;

| — | su Europos Sąjunga asocijuotos stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir Vakarų Balkanų šalys, dalyvaujančios stabilizacijos ir asociacijos procese. |
| --- | --- |

—

su Europos Sąjunga asocijuotos stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir Vakarų Balkanų šalys, dalyvaujančios stabilizacijos ir asociacijos procese.

17 straipsnis

Finansavimas

1.   Šiame sprendime nurodytai Bendrijos veiklai įgyvendinti laikotarpiu nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. skirtas finansinis paketas yra 657 590 000 EUR (16).

2.   Per visą Programos laikotarpį, skirstant lėšas pagal skirsnius laikomasi šių žemutinių ribų:

| 1 skirsnis | Užimtumas | 23 % |
| --- | --- | --- |
| 2 skirsnis | Socialinė apsauga ir įtrauktis | 30 % |
| 3 skirsnis | Darbo sąlygos | 10 % |
| 4 skirsnis | Kova su diskriminacija ir įvairovė | 23 % |
| 5 skirsnis | Lyčių lygybė | 12 % |

1 skirsnis

Užimtumas

23 %

2 skirsnis

Socialinė apsauga ir įtrauktis

30 %

3 skirsnis

Darbo sąlygos

10 %

4 skirsnis

Kova su diskriminacija ir įvairovė

23 %

5 skirsnis

Lyčių lygybė

12 %

3.   Ne daugiau kaip 2 % finansinio paketo skiriama Programos įgyvendinimui siekiant padengti, pavyzdžiui, 13 straipsnyje nurodyto komiteto veiklos arba vertinimų, atliekamų pagal 19 straipsnį, išlaidas.

4.   Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinės struktūros ribų.

5.   Komisija gali kreiptis dėl techninės ir (arba) administracinės pagalbos, siekdama abipusės naudos sau ir paramos gavėjams, taip pat dėl papildomų lėšų išlaidoms.

18 straipsnis

Bendrijos finansinių interesų apsauga

1.   Komisija užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus Bendrijos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus, susigrąžinant nepagrįstai sumokėtas sumas ir, jeigu nustatomi pažeidimai, taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (17), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimo vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (18), ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (19).

2.   Pagal šį sprendimą finansuojamų Bendrijos veiksmų atžvilgiu Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje vartojama „pažeidimo“ sąvoka reiškia bet kurį Bendrijos teisės nuostatos pažeidimą ar sutartinio įsipareigojimo nesilaikymą, susijusį su ūkio subjekto veiksmais ar neveikimu, kai dėl nepagrįstų išlaidų padaryta arba galėjo būti padaryta žala Europos Sąjungos bendrajam biudžetui ar jo valdomiems biudžetams.

3.   Su šiuo sprendimu susijusiose sutartyse bei susitarimuose ir susitarimuose su dalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis numatoma visų pirma Komisijos (arba bet kokio jo įgalioto atstovo) atliekama priežiūra bei finansinė kontrolė ir Audito Rūmų atliekami auditai, kurie prireikus atliekami vietoje.

19 straipsnis

Stebėsena ir vertinimas

1.   Siekdama užtikrinti reguliarią Programos stebėseną ir suteikti galimybę atlikti reikiamą perorientavimą, Komisija parengia metinius veiklos pranešimus, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama Programos įgyvendinimo rezultatams, ir perduoda juos Europos Parlamentui bei 13 straipsnyje nurodytam komitetui.

2.   Įpusėjus Programos vykdymui taip pat atliekamas įvairių Programos skirsnių vertinimas, kurio metu pateikiama visos Programos apžvalga, kad būtų galima įvertinti pažangą, susijusią su Programos tikslų įgyvendinimu, išteklių naudojimo veiksmingumu ir jos pridėtine verte Europos lygmeniu. Be šio vertinimo galima atlikti papildomus nuolatinius vertinimus. Tokius vertinimus Komisija atlieka pasitelkdama nepriklausomus ekspertus. Gauti rezultatai pateikiami 1 dalyje nurodytuose veiklos pranešimuose.

3.   Komisija, padedama nepriklausomų ekspertų, iki 2015 m. gruodžio 31 d. atlieka visos Programos ex-post vertinimą, siekdama nustatyti Programos tikslų poveikį ir jos pridėtinę vertę Europos lygmeniu. Komisija ekspertų vertinimą pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

4   Atskirų Programos skirsnių įgyvendinimas, įskaitant rezultatų pateikimą ir dialogą dėl naujų prioritetų, taip pat aptariamas socialinės darbotvarkės įgyvendinimo forume.

20 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 255, 2005 10 14, p. 67.

1

(2)  OL C 164, 2005 7 5, p. 48.

2

(3)  2005 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2006 m. liepos 18 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

Oficialiajame leidinyje

Oficialiajame leidinyje

(4)  OL L 303, 2000 12 2, p. 23.

4

(5)  OL L 17, 2001 1 19, p. 22. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 1554/2005/EB (OL L 255, 2005 9 30, p. 9).

5

(6)  OL L 10, 2002 1 12, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 786/2004/EB (OL L 138, 2004 4 30, p. 7).

6

(7)  OL L 170, 2002 6 29, p. 1. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 786/2004/EB.

7

(8)  OL L 157, 2004 4 30, p. 18. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 1554/2005/EB.

8

(9)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

9

(10)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

10

(11)  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

11

(12)  OL C ... .

12

(13)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

13

(14)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

14

(15)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1261/2005 (OL L 201, 2005 8 2, p. 3).

15

(16)  Ši suma grindžiama 2004 m. skaičiais ir jai taikomas techninis koregavimas siekiant atsižvelgti į infliaciją.

16

(17)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

17

(18)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

18

(19)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

19

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

2004 m. rugpjūčio 27 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, įsteigiančio Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą — Progress (2007–2013 m.). Šio pasiūlymo teisinis pagrindas grindžiamas Sutarties 13 straipsnio 2 dalimi, 129 straipsniu ir 137 straipsnio 2 dalies a punktu. Iš esmės pasiūlymu į vieno dokumento tekstą sujungiama keletas programų, dėl kurių anksčiau buvo priimti atskiri sprendimai.

2005 m. vasario 23 d. savo nuomonę pateikė Regionų komitetas, o 2005 m. balandžio 6 d. — Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas.

2005 m. rugsėjo 5–8 d. plenarinės sesijos metu Europos Parlamentas pirmuoju svarstymu pateikė savo nuomonę ir priėmė 72 pasiūlymo dėl sprendimo pakeitimus.

2005 m. spalio 21 d. Komisija priėmė iš dalies pakeistą pasiūlymą. 2006 m. gegužės 24 d. Komisija priėmė iš dalies pakeistą pasiūlymą tik dėl 17 straipsnio 1 dalies, programos biudžeto.

2006 m. liepos 18 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją laikydamasi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos.

II.   TIKSLAS

Bendras programos tikslas — sujungti į vieną sustiprintą programą, prasidėsiančią 2007 m. ir pasibaigsiančią 2013 m., pagal ankstesnius sprendimus pradėtus veiksmus. Programos veiksmai suskirstyti į penkias skirtingas dalis: užimtumas, socialinė apsauga ir įtrauktis, darbo sąlygos, diskriminavimo draudimas bei įvairovė ir lyčių lygybė.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendrosios nuostatos

Iš esmės Tarybos, Europos Parlamento ir Komisijos požiūriai į šią programą yra panašūs. Nemažai Europos Parlamento pakeitimų buvo įtraukta į bendrąją poziciją (išsamiau apie tai žr. tolesnę 2 dalį).

Dėl 657,59 milijono eurų (1) programos biudžeto trys institucijos susitarė, atsižvelgdamos į tarpinstitucinį susitarimą dėl finansinių perspektyvų 2007–2013 m. Tas susitarimas atsispindi bendrojoje pozicijoje (17 straipsnio 1 dalis).

Didžiausias Komisijos pasiūlymo pakeitimas yra tas, kad bendrosios pozicijos 17 straipsnio 2 dalimi visas biudžetas visiškai paskirstomas įvairioms programos dalims; iš pradžių Komisija siūlė palikti dešimties procentų nepaskirtą rezervą, kuris turi būti paskirstytas penkioms dalims programos įgyvendinimo laikotarpiu. Parlamentas savo 67 pakeitime pageidavo padidinti dviejų dalių — 2 dalies (socialinė apsauga ir įtrauktis) ir 5 dalies (lyčių lygybė) — finansavimą. Taryba visiškai pritaria šiam pakeitimui, tačiau taip pat pageidauja padidinti kitų dviejų dalių, tai yra, 1 dalies (užimtumas) ir 3 dalies (darbo sąlygos), finansavimą. Todėl Taryba mano, kad geriausia visas lėšas paskirstyti nuo pat programos pradžios, kadangi sąlyginai mažas rezervas, kurio lėšas reikėtų kasmet paskirstyti, būtų nereikalingas apsunkinimas. Taryba mano, kad šis visiškas lėšų paskirstymas atitinka Europos Parlamento, kuris savo pakeitimuose pabrėžė skaidrumo svarbą priimant sprendimus dėl biudžeto, tikslą.

2.   Tarybos priimti Europos Parlamento pakeitimai

Taryba pritarė daugeliui Parlamento pakeitimų. 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 15, 17, 19, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 30, 34, 36, 39, 40, 42, 43, 44, 45, 46, 53, 61, 62, 63, 65, 67, 69 ir 70 pakeitimams buvo pritarta visa apimtimi, tačiau kai kuriose vietose su nežymiais lingvistiniais pakeitimais ar atnaujinimais (pavyzdžiui, 22 pakeitime vietoj termino „nacionaliniai veiksmų planai“ vartojamas 2005 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos įvestas terminas „nacionalinės reformų programos“).

Kai kuriems pakeitimams buvo pritarta iš dalies, kai kurie buvo įtraukti į kitą teksto vietą, ar perteikta jų esmė. Dėl šių pakeitimų Taryba pateikia tokias pastabas:

4 pakeitimas: Taryba pritaria Parlamento susirūpinimui dėl imigrantų ir nedeklaruojamo darbo; tačiau ji nemano, kad šie du dalykai yra savaime susiję; todėl Taryba, nors ir pritaria pakeitimo esmei, pakeitė formuluotę (6 konstatuojamoji dalis).

9 pakeitimas dėl nevyriausybinių organizacijų vaidmens: Taryba sutinka su Parlamentu dėl svarbaus nevyriausybinių organizacijų vaidmens, ir į tekstą buvo įtraukta nauja konstatuojamoji dalis, tačiau formuluotė skiriasi nuo Parlamento pakeitimo formuluotės (11 konstatuojamoji dalis).

13 pakeitimas dėl programos bendrųjų tikslų: Taryba nepritaria teksto dėl „daugiau ir geresnių darbo vietų kūrimo“ įtraukimui į 2 straipsnį, nes tai nėra šios programos prerogatyva.

14 pakeitimas taip pat dėl bendrųjų tikslų: Taryba sutinka papildyti tekstą „naujoviškais metodais“; tačiau ji mano, kad programoje turėtų būti pabrėžiamas ES lygmuo, ir todėl bendrojoje pozicijoje neįtraukė žodžių „regioninis“ ir „nacionalinis“ (2 straipsnio 1 dalies d punktas).

16 pakeitimas dėl ES pagrindinių tinklų pajėgumų rėmimo: Taryba manė, kad nėra būtina išvardyti konkrečių su šiais tinklais susijusių reikalavimų (2 straipsnio 1 dalies f punktas).

18 pakeitimas dėl rezultatų sklaidos: Taryba sutiko su Parlamentu dėl tokios sklaidos svarbos, tačiau mano, kad straipsnyje nėra būtina išvardyti suinteresuotus subjektus, kurie informuojami apie rezultatus (2 straipsnio 3 dalis).

28 pakeitimas dėl lyčių aspekto integravimo (6 straipsnis): Taryba visiškai sutinka su šiuo principu, ir šis klausimas atsispindi 2 straipsnio 2 dalyje.

29 pakeitimas dėl statistikos darbo sąlygų srityje: Taryba nemano, kad reikia aprašyti rodiklių tipus (6 straipsnio a punktas).

32 pakeitimas dėl darbo sąlygų: Antroji pakeitimo dalis (dėl konkrečių temų darbo sąlygų platesnėje srityje) į tekstą nebuvo įtraukta visa, nes buvo manoma, kad tai jau buvo apibrėžta (6 straipsnio d punktas).

35 pakeitimas dėl diskriminavimo draudimo bei įvairovės: Tarybos nuomone, žodžiai „ir veiksmai, kurių imamasi kovojant su juo“ jau yra išdėstyti aptariamo punkto pradžioje (7 straipsnio a punktas).

37 pakeitimas taip pat dėl diskriminavimo draudimo bei įvairovės: Taryba susitarė su Parlamentu pridėti suinteresuotų subjektų sąrašą, tačiau pateikė šiek tiek skirtingą sąrašą, siekdama, kad jis būtų suderintas su straipsniais, kuriais apibrėžiamos kitos programos dalys (7 straipsnio c punktas).

38 pakeitimas taip pat dėl diskriminavimo draudimo bei įvairovės: Taryba sutinka su Komisija dėl to, kad šios dalies formuluotę reikia suderinti su kitų straipsnių panašiomis dalimis. Kaip ir 16 pakeitimo atveju, ji nemano, kad reikia įtraukti nevyriausybinių organizacijų charakteristikų sąrašą (7 straipsnio d punktas).

48 pakeitimas: Taryba atsižvelgė į Komisijos iš dalies pakeistą pasiūlymą ir įtraukė šią nuorodą į nacionalines aplinkybes į 9 straipsnio 1 dalies b punkto pirmą įtrauką.

49 pakeitimas: Taryba sutinka su Komisijos iš dalies pakeistu pasiūlymu, kad nėra būtina išvardyti kitus atitinkamus subjektus (9 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktis).

54 ir 55 pakeitimai dėl galimybės dalyvauti programoje: Nors programoje gali dalyvauti ir regioninės bei nacionalinės nevyriausybinės organizacijos, Taryba nori pabrėžti ES lygiu veikiančių nevyriausybinių organizacijų vaidmenį. Atsižvelgdama į tai, Taryba taip pat nori pabrėžti svarbų valstybinių užimtumo tarnybų vaidmenį. Tačiau ji pažymi, kad visi organai, subjektai ir institucijos gali dalyvauti programoje, kaip nurodyta 10 straipsnio įvadinėje dalyje.

64 pakeitimas dėl darnos ir papildomumo: Nors Taryba sutinka su Parlamentu dėl šio klausimo svarbos, ji mano, kad klausimas reglamentuojamas 15 straipsnio 2 dalyje ir todėl nėra būtina teisiniame tekste išvardyti skirtingų Europos agentūrų.

66 pakeitimas dėl viso biudžeto: Žr. anksčiau, III dalies 1 punkte, pateiktas pastabas.

71 pakeitimas dėl įvertinimų: Taryba sutinka su Parlamentu, kad iki 2015 m. gruodžio 31 d. turėtų būti atliktas ex-post įvertinimas. Tačiau dėl kitų Parlamento pakeitimo dalių ji atsižvelgė į Komisijos iš dalies pakeistą pasiūlymą (19 straipsnis).

3.   Tarybos nepriimti Europos Parlamento pakeitimai

Taryba atsižvelgė į Komisijos patarimą ir į savo bendrąją poziciją neįtraukė 23, 33, 50, 51, 56, 57, 59, 60 ir 72 pakeitimų.

Dėl 31, 41, 47, 52, 58 ir 68 pakeitimų (kurie buvo įtraukti į Komisijos iš dalies pakeistą pasiūlymą) Taryba nemanė, kad patartina juos įtraukti į bendrąją poziciją:

31 pakeitimas: Nors Parlamentas iš 6 straipsnio 3 dalies teksto norėjo išbraukti žodžius „prevencinę kultūrą ... srityje“, Tarybos nuomone, tinkamiau yra palikti šiuos žodžius tekste, nes prevencinė kultūra iš tiesų turėtų būti ugdoma.

41 pakeitimas: Parlamentas ir į 8 straipsnio 3 dalį norėjo įtraukti nuorodą į „profesinės veiklos ir šeimos gyvenimo suderinimą“; Tarybos nuomone, to nereikia, nes šis tekstas jau įtrauktas į kitą teksto vietą.

47 pakeitimas dėl susirinkimo: Taryba nemanė, kad į 9 straipsnį (tai yra, į straipsnį dėl veiklos rūšių) reikia įtraukti nuorodą į „metinį susirinkimą, siekiant įvertinti Socialinės politikos darbotvarkę ir programą“. Naujo 19 straipsnio 4 dalyje atsispindi keletas šio pakeitimo minčių, nors nebuvo pritarta reikalavimams kasmet organizuoti susirinkimą, kuriame būtų vertinama programa.

52 pakeitimas dėl Socialinės politikos darbotvarkės: Atsižvelgiant į tai, kad iš dalies pakeistoje 1 straipsnio redakcijoje jau pateiktos nuorodos į Lisabonos strategiją ir Socialinės politikos darbotvarkę, Tarybos nuomone, į 9 straipsnį nereikia įtraukti naujos dalies dėl šio klausimo.

58 ir 68 pakeitimai dėl biudžetinės procedūros: Šie pakeitimai tapo nebereikalingi, kadangi visos programos lėšos yra paskirstytos skirtingoms dalims. Taip pat žr. III dalies 1 punktą.

IV.   IŠVADA

Tarybos nuomone, bendroji pozicija iš esmės atitinka Komisijos iš dalies pakeisto pasiūlymo tikslus. Taryba taip pat mano, kad ji atsižvelgė į Europos Parlamento tikslus, kurių jis siekia pradinio Komisijos pasiūlymo pakeitimais.

---

(1)  2004 m. kainomis. Tai atitinka 743,25 milijonus eurų indeksuotomis kainomis.

---