# Az Európai Unió C 282/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 282 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. november 20. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 282

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. november 20.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Számvevőszék |
| 2006/C 282/1 | 2006/7. sz. különjelentés: A vidékfejlesztési beruházások hatékonyan kezelik-e a vidéki térségek problémáit? – a Bizottság válaszaival együtt | 1 |
| 2006/C 282/2 | 2006/8. sz. különjelentés: A siker útján? A gyümölcs- és zöldségtermelők operatív programjaira nyújtott európai uniós támogatás eredményessége – a Bizottság válaszaival együtt | 32 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Számvevőszék

2006/C 282/1

2006/7. sz. különjelentés: A vidékfejlesztési beruházások hatékonyan kezelik-e a vidéki térségek problémáit? – a Bizottság válaszaival együtt

1

2006/C 282/2

2006/8. sz. különjelentés: A siker útján? A gyümölcs- és zöldségtermelők operatív programjaira nyújtott európai uniós támogatás eredményessége – a Bizottság válaszaival együtt

32

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Számvevőszék

| 20.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 282/1

---

2006/7. sz. KÜLÖNJELENTÉS

A vidékfejlesztési beruházások hatékonyan kezelik-e a vidéki térségek problémáit?

a Bizottság válaszaival együtt

(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján)

(2006/C 282/01)

TARTALOMJEGYZÉK

Kifejezések és rövidítések szójegyzéke

| I–VII. | ÖSSZEFOGLALÓ |
| --- | --- |

I–VII.

| 1–15. | BEVEZETÉS |
| --- | --- |

1–15.

| 1–3. | Háttér |
| --- | --- |

1–3.

| 4–10. | A vidékfejlesztési beruházások ismertetése |
| --- | --- |

4–10.

| 4–5. | Jogalap |
| --- | --- |

4–5.

| 6–8. | Célkitűzések |
| --- | --- |

6–8.

| 9–10. | Végrehajtás |
| --- | --- |

9–10.

| 11–15. | Az ellenőrzés hatóköre és módszerei |
| --- | --- |

11–15.

| 11–13. | Ellenőrzési kérdések |
| --- | --- |

11–13.

| 14–15. | Ellenőrzési módszerek |
| --- | --- |

14–15.

| 16–63. | MEGÁLLAPÍTÁSOK |
| --- | --- |

16–63.

| 16–28. | 1. ellenőrzési kérdés: A vidékfejlesztési politikában az EU stratégiája egyértelmű, a megközelítése következetes, és meghatározása a tagállamok programjaiban megfelelő? |
| --- | --- |

16–28.

| 16–18. | A stratégia egyértelműsége |
| --- | --- |

16–18.

| 19–28. | A vidékfejlesztés következetes megközelítése |
| --- | --- |

19–28.

| 29–39. | 2. ellenőrzési kérdés: Kritériumaik alapján az uniós finanszírozásra kiválasztott projektek kezelik-e a legjobban a vidéki térségek igényeit? |
| --- | --- |

29–39.

| 29–34. | Feltételek és kiválasztási eljárások |
| --- | --- |

29–34.

| 35–39. | Holtteher |
| --- | --- |

35–39.

| 40–52. | 3. ellenőrzési kérdés: A projekteket vidéki térségekben hajtották-e végre és volt-e hatásuk? |
| --- | --- |

40–52.

| 40–46. | A projektek helyszíne |
| --- | --- |

40–46.

| 47–52. | A helyszínen felülvizsgált projektek eredménye és hatása |
| --- | --- |

47–52.

| 53–63. | 4. ellenőrzési kérdés: Megfelelő-e a végeredmények (eredmények és hatások) felügyelete és értékelése? |
| --- | --- |

53–63.

| 53–63. | A felügyeleti és értékelési rendszer átfogó kerete és végrehajtása |
| --- | --- |

53–63.

| 64–69. | KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK |
| --- | --- |

64–69.

I. melléklet – A tagállamokban ellenőrzött projektek listája

II. melléklet – A vidéki térségek meghatározásai – Az ellenőrzéshez használt viszonyítási alapok

III. melléklet – Példák a felülvizsgált projektek eredményeire és a hatásaira

A Bizottság válaszai

KIFEJEZÉSEK ÉS RÖVIDÍTÉSEK SZÓJEGYZÉKEKIFEJEZÉSEK






  Eredmény

| Eredmény | A közvetlen címzettnél a beavatkozásban való részvétele során, vagy annak végén előálló azonnali változások (pl. egy térség jobb megközelíthetősége egy út megépítésének köszönhetően, hatékonyabb termelés egy gazdaságban). |
| --- | --- |
| Hatás | A beavatkozás teljesítése után bizonyos idő múlva megfigyelhető hosszú távú társadalmi-gazdasági következmények, amelyek vagy közvetlenül a beavatkozás címzettjeit érintik, vagy a közvetett címzetteket, akik kívül esnek a beavatkozás hatályán, és akik annak nyertesei vagy vesztesei lehetnek. |
| Kedvezményezett | Az uniós kifizetés végső címzettje. |
| Teljesítmény | Amit egy beavatkozáshoz rendelkezésre bocsátott erőforrások által létrehoztak vagy elvégeztek (pl. egy gazdálkodó által vásárolt mezőgazdasági eszközök vagy egy faluban épített út). |
| „Leader” | A vidéki szereplők segítésére létrehozott, a strukturális alapok által finanszírozott kezdeményezés. |
| NUTS | Statisztikai Célú Területi Egységek Nómenklatúrája, az Unió regionális statisztikákat szolgáló egységes osztályozása, amely a nemzeti közigazgatási egységek függvényében hierarchikusan osztja fel a tagállamok összes régióját (NUTS I, II, III és LAU I és II). |
| Városi térség | A vidéki térség jellemzőivel nem bíró földrajzi térség. Eltérő tipológiák léteznek, amelyek a térségeket városira és vidékire osztják, például a népsűrűség alapján. |

A közvetlen címzettnél a beavatkozásban való részvétele során, vagy annak végén előálló azonnali változások (pl. egy térség jobb megközelíthetősége egy út megépítésének köszönhetően, hatékonyabb termelés egy gazdaságban).

Hatás

A beavatkozás teljesítése után bizonyos idő múlva megfigyelhető hosszú távú társadalmi-gazdasági következmények, amelyek vagy közvetlenül a beavatkozás címzettjeit érintik, vagy a közvetett címzetteket, akik kívül esnek a beavatkozás hatályán, és akik annak nyertesei vagy vesztesei lehetnek.

Kedvezményezett

Az uniós kifizetés végső címzettje.

Teljesítmény

Amit egy beavatkozáshoz rendelkezésre bocsátott erőforrások által létrehoztak vagy elvégeztek (pl. egy gazdálkodó által vásárolt mezőgazdasági eszközök vagy egy faluban épített út).

„Leader”

A vidéki szereplők segítésére létrehozott, a strukturális alapok által finanszírozott kezdeményezés.

NUTS

Statisztikai Célú Területi Egységek Nómenklatúrája, az Unió regionális statisztikákat szolgáló egységes osztályozása, amely a nemzeti közigazgatási egységek függvényében hierarchikusan osztja fel a tagállamok összes régióját (NUTS I, II, III és LAU I és II).

Városi térség

A vidéki térség jellemzőivel nem bíró földrajzi térség. Eltérő tipológiák léteznek, amelyek a térségeket városira és vidékire osztják, például a népsűrűség alapján.

| DG AGRI | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság |
| --- | --- |
| EMOGA | Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap |
| ESPON | Európai Területi Tervezési Megfigyelő Hálózat |
| GDP | Bruttó hazai termék |
| HHT | Hátrányos helyzetű térség |
| KAP | Közös agrárpolitika |
| LAU | Helyi közigazgatási egység |
| OECD | Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet |
| OP | Operatív program |
| SWOT | Gyengeségek, erősségek, lehetőségek, veszélyek |
| VF | Vidékfejlesztés |
| VFP | Vidékfejlesztési program |

DG AGRI

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

EMOGA

Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap

ESPON

Európai Területi Tervezési Megfigyelő Hálózat

GDP

Bruttó hazai termék

HHT

Hátrányos helyzetű térség

KAP

Közös agrárpolitika

LAU

Helyi közigazgatási egység

OECD

Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet

OP

Operatív program

SWOT

Gyengeségek, erősségek, lehetőségek, veszélyek

VF

Vidékfejlesztés

VFP

Vidékfejlesztési program

ÖSSZEFOGLALÓ

| I. | A vidéki térségek olyan jelentős kihívásokkal néznek szembe, mint az elnéptelenedés és a gazdasági lehetőségek hiánya. Az Unió a 2000–2006-ig terjedő időszakban a vidékfejlesztéshez több mint 60 milliárd EUR-val járul hozzá. Ennek a keretnek körülbelül 40 %-át vidékfejlesztési beruházásokra fordítják, mely a projektek széles körét öleli fel, irányításuk és végrehajtásuk megoszlik a Bizottság és a tagállamok között (lásd 1–10. bekezdés). |
| --- | --- |

I.

A vidéki térségek olyan jelentős kihívásokkal néznek szembe, mint az elnéptelenedés és a gazdasági lehetőségek hiánya. Az Unió a 2000–2006-ig terjedő időszakban a vidékfejlesztéshez több mint 60 milliárd EUR-val járul hozzá. Ennek a keretnek körülbelül 40 %-át vidékfejlesztési beruházásokra fordítják, mely a projektek széles körét öleli fel, irányításuk és végrehajtásuk megoszlik a Bizottság és a tagállamok között (lásd 1–10. bekezdés).

| II. | Ez a jelentés a Számvevőszéknek a vidékfejlesztési beruházások ellenőrzése során tett megállapításait tartalmazza. Az ellenőrzés a következő átfogó kérdésre próbált választ adni: „a beruházási intézkedések végeredményei mennyire jelentenek hatékony megoldást a vidéki térségek problémáira?” (lásd 3. és 11–15. bekezdés). |
| --- | --- |

II.

Ez a jelentés a Számvevőszéknek a vidékfejlesztési beruházások ellenőrzése során tett megállapításait tartalmazza. Az ellenőrzés a következő átfogó kérdésre próbált választ adni: „a beruházási intézkedések végeredményei mennyire jelentenek hatékony megoldást a vidéki térségek problémáira?” (lásd 3. és 11–15. bekezdés).

| III. | A vidékfejlesztési rendelet rugalmassága (túl általános célkitűzések, a prioritások hiánya) és a világos stratégia hiánya a tagállamok programjaiban olyan helyzetet teremtett, amelyben nem világos, hogy a pénzeszközök melyik célkitűzéshez járultak hozzá. A tagállamok programjai meghatározó módon a mezőgazdasági ágazatra összpontosítanak, és nem veszik kellően figyelembe a támogatott földrajzi térség jellemzőit (lásd 16–28. bekezdés). |
| --- | --- |

III.

A vidékfejlesztési rendelet rugalmassága (túl általános célkitűzések, a prioritások hiánya) és a világos stratégia hiánya a tagállamok programjaiban olyan helyzetet teremtett, amelyben nem világos, hogy a pénzeszközök melyik célkitűzéshez járultak hozzá. A tagállamok programjai meghatározó módon a mezőgazdasági ágazatra összpontosítanak, és nem veszik kellően figyelembe a támogatott földrajzi térség jellemzőit (lásd 16–28. bekezdés).

| IV. | Hiányoznak az eredményes feltételek és kiválasztási eljárások ahhoz, hogy a pénzeszközöket a leginkább rászoruló földrajzi térségekbe és kedvezményezettekhez irányítsák (lásd 29–34. bekezdés). Az eredményes célkitűzések hiánya emellett fokozza a holtteherhatás kockázatát, amely csökkenti a támogatás hatékonyságát (lásd 35–39. bekezdés). |
| --- | --- |

IV.

Hiányoznak az eredményes feltételek és kiválasztási eljárások ahhoz, hogy a pénzeszközöket a leginkább rászoruló földrajzi térségekbe és kedvezményezettekhez irányítsák (lásd 29–34. bekezdés). Az eredményes célkitűzések hiánya emellett fokozza a holtteherhatás kockázatát, amely csökkenti a támogatás hatékonyságát (lásd 35–39. bekezdés).

| V. | A kiadások nagy része olyan térségekben jelentős, amelyek vidéki jellege nem meghatározó. A korábbi programozási időszakkal egybevetve a beruházások támogatása a vidéki térségekben jelentősen csökkent (lásd 40–46. bekezdés). |
| --- | --- |

V.

A kiadások nagy része olyan térségekben jelentős, amelyek vidéki jellege nem meghatározó. A korábbi programozási időszakkal egybevetve a beruházások támogatása a vidéki térségekben jelentősen csökkent (lásd 40–46. bekezdés).

| VI. | A projektek hatásainak felismerése nem mindig volt lehetséges, de amikor erre mód nyílt, a hatékonyságukat növelő fő tényező a más projektekkel való együttes hatásuk volt, továbbá az, hogy vidéki térségekben került rájuk sor (lásd 47–52. bekezdés). Hiányosságok merültek fel továbbá a felügyeleti és értékelési rendszerek végrehajtásában is (lásd 53–63. bekezdés). |
| --- | --- |

VI.

A projektek hatásainak felismerése nem mindig volt lehetséges, de amikor erre mód nyílt, a hatékonyságukat növelő fő tényező a más projektekkel való együttes hatásuk volt, továbbá az, hogy vidéki térségekben került rájuk sor (lásd 47–52. bekezdés). Hiányosságok merültek fel továbbá a felügyeleti és értékelési rendszerek végrehajtásában is (lásd 53–63. bekezdés).

| VII. | Összességében a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy nem lehet felmérni, hogy a vidékfejlesztési beruházások hatékonyak-e. A célkitűzések túl általánosak és hiányoznak a politika végrehajtására irányuló stratégiák. A vidékfejlesztési (VF) politika két fő célkitűzésének megvalósítása nem kiegyensúlyozott. Hogy ezt elérje, a Bizottságnak a politika hatékonyabbá tétele céljából együtt kellene működnie a tagállamokkal. Ebből a szempontból fontos elemek többek között a célkitűzések tisztázása, és a hatékony célkitűzések alapelveinek kifejlesztése (lásd 64–69. bekezdés). |
| --- | --- |

VII.

Összességében a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy nem lehet felmérni, hogy a vidékfejlesztési beruházások hatékonyak-e. A célkitűzések túl általánosak és hiányoznak a politika végrehajtására irányuló stratégiák. A vidékfejlesztési (VF) politika két fő célkitűzésének megvalósítása nem kiegyensúlyozott. Hogy ezt elérje, a Bizottságnak a politika hatékonyabbá tétele céljából együtt kellene működnie a tagállamokkal. Ebből a szempontból fontos elemek többek között a célkitűzések tisztázása, és a hatékony célkitűzések alapelveinek kifejlesztése (lásd 64–69. bekezdés).

BEVEZETÉS

Háttér

| 1. | Az Unió költségvetésében a vidékfejlesztés pénzügyi jelentősége számottevő. Az Unió hozzájárulása a 2000–2006-os programozási időszakhoz több mint 60 milliárd EUR. A 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó költségvetés ennek 70 milliárd EUR-ra történő növelését irányozza elő. Ehhez járul még több milliárd EUR, amely a „modulációból”, vagyis a gazdaságok közvetlen támogatásából a vidékfejlesztésre átcsoportosított összegekből származik (1). |
| --- | --- |

1.

Az Unió költségvetésében a vidékfejlesztés pénzügyi jelentősége számottevő. Az Unió hozzájárulása a 2000–2006-os programozási időszakhoz több mint 60 milliárd EUR. A 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó költségvetés ennek 70 milliárd EUR-ra történő növelését irányozza elő. Ehhez járul még több milliárd EUR, amely a „modulációból”, vagyis a gazdaságok közvetlen támogatásából a vidékfejlesztésre átcsoportosított összegekből származik (1).

| 2. | Az Unió területének és népességének jelentős részét teszik ki vidéki térségek. A vidéki térségekben átlagosan az egy főre eső GDP körülbelül harmada, a népsűrűség pedig tizede a városi térségekének, a mezőgazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma pedig körülbelül tízszer akkora. A vidéki térségek általában elmaradottabbak és kevesebb infrastruktúrával és alapszolgáltatással rendelkeznek, és olyan jelentős kihívásokkal néznek szembe, mint az elnéptelenedés és a gazdasági lehetőségek hiánya. |
| --- | --- |

2.

Az Unió területének és népességének jelentős részét teszik ki vidéki térségek. A vidéki térségekben átlagosan az egy főre eső GDP körülbelül harmada, a népsűrűség pedig tizede a városi térségekének, a mezőgazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma pedig körülbelül tízszer akkora. A vidéki térségek általában elmaradottabbak és kevesebb infrastruktúrával és alapszolgáltatással rendelkeznek, és olyan jelentős kihívásokkal néznek szembe, mint az elnéptelenedés és a gazdasági lehetőségek hiánya.

| 3. | Ez a különjelentés a vidékfejlesztési rendelet (2) következő intézkedéseiről fogalmaz meg észrevételeket: „mezőgazdasági üzemekbe történő beruházás”, „a mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának javítása” és „a vidéki térségek alkalmazkodásának és fejlesztésének elősegítése”. Ezek teszik ki a rendelkezésre álló költségvetési keret körülbelül 40 %-át. Ezeknek az intézkedéseknek az alapján a projektek széles köre finanszírozható, amelyeket ennek az ellenőrzésnek az alkalmazásában vidékfejlesztési beruházásoknak nevezünk. Más fontos vidékfejlesztési intézkedésekkel, mint az agrár-környezetvédelem, az LFA és az erdészet, amelyek a vidéki térségek problémáira keresnek választ korábbi különjelentésekben foglalkozott a Számvevőszék (3). |
| --- | --- |

3.

Ez a különjelentés a vidékfejlesztési rendelet (2) következő intézkedéseiről fogalmaz meg észrevételeket: „mezőgazdasági üzemekbe történő beruházás”, „a mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának javítása” és „a vidéki térségek alkalmazkodásának és fejlesztésének elősegítése”. Ezek teszik ki a rendelkezésre álló költségvetési keret körülbelül 40 %-át. Ezeknek az intézkedéseknek az alapján a projektek széles köre finanszírozható, amelyeket ennek az ellenőrzésnek az alkalmazásában vidékfejlesztési beruházásoknak nevezünk. Más fontos vidékfejlesztési intézkedésekkel, mint az agrár-környezetvédelem, az LFA és az erdészet, amelyek a vidéki térségek problémáira keresnek választ korábbi különjelentésekben foglalkozott a Számvevőszék (3).

A vidékfejlesztési beruházások ismertetése

Jogalap

| 4. | 2000 előtt a beruházási intézkedések a strukturális alapok részét képezték, célkitűzéseiket és feltételeiket külön rendeletek határozták meg. A mezőgazdasági ágazat támogatását Unió-szerte a mezőgazdasági üzemekbe történő beruházás és a mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának javítása szolgálta, miközben a vidéki térségek alkalmazkodásának és fejlesztésének elősegítésére irányuló intézkedések szolgáltak arra, hogy kezeljék ezeknek a térségeknek az egyedi problémáit. |
| --- | --- |

4.

2000 előtt a beruházási intézkedések a strukturális alapok részét képezték, célkitűzéseiket és feltételeiket külön rendeletek határozták meg. A mezőgazdasági ágazat támogatását Unió-szerte a mezőgazdasági üzemekbe történő beruházás és a mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának javítása szolgálta, miközben a vidéki térségek alkalmazkodásának és fejlesztésének elősegítésére irányuló intézkedések szolgáltak arra, hogy kezeljék ezeknek a térségeknek az egyedi problémáit.

| 5. | 2000-től kezdve a vidékfejlesztés a KAP „második pillérévé” vált (4). Ez a beruházási intézkedések és más intézkedések széles körének egy egységes rendeletben való egyesítésével történt meg. A strukturális alap célkitűzéseinek megőrzése mellett a politikába integrálták a KAP célkitűzéseit. Néhány feltétel meghatározását követően az összes intézkedést végrehajtották Unió-szerte. Ez egy decentralizált politikát eredményezett, amely a tagállamoknak a lehetőségek széles körét kínálta arra, hogy finanszírozzák nemzeti vagy regionális prioritásaikat. |
| --- | --- |

5.

2000-től kezdve a vidékfejlesztés a KAP „második pillérévé” vált (4). Ez a beruházási intézkedések és más intézkedések széles körének egy egységes rendeletben való egyesítésével történt meg. A strukturális alap célkitűzéseinek megőrzése mellett a politikába integrálták a KAP célkitűzéseit. Néhány feltétel meghatározását követően az összes intézkedést végrehajtották Unió-szerte. Ez egy decentralizált politikát eredményezett, amely a tagállamoknak a lehetőségek széles körét kínálta arra, hogy finanszírozzák nemzeti vagy regionális prioritásaikat.

Célkitűzések

| 6. | Átfogó szinten a rendelet két célkitűzést fogalmaz meg. Az első a mezőgazdasági ágazathoz kapcsolódik, és a mezőgazdaság versenyképessége és a fenntartható termőföld-gazdálkodás fejlesztéseként foglalható össze. A második az elmaradott vagy más strukturális problémákkal küszködő régiók szerkezetátalakítására vonatkozik. Az 1. tábla részletesen ismerteti ezeket a célkitűzéseket. |
| --- | --- |

6.

Átfogó szinten a rendelet két célkitűzést fogalmaz meg. Az első a mezőgazdasági ágazathoz kapcsolódik, és a mezőgazdaság versenyképessége és a fenntartható termőföld-gazdálkodás fejlesztéseként foglalható össze. A második az elmaradott vagy más strukturális problémákkal küszködő régiók szerkezetátalakítására vonatkozik. Az 1. tábla részletesen ismerteti ezeket a célkitűzéseket.

1. tábla

A vidékfejlesztésről szóló rendeletben a VF-beruházási intézkedésekre adott célkitűzések

| ÁTFOGÓ CÉLKITŰZÉSEK VALAMENNYI VF-INTÉZKEDÉSRE (5) |
| --- |
| A vidékfejlesztési intézkedések:






  — | kapcsolódnak a közös agrárpolitika eszközeihez és kiegészítik azokat, és ezáltal hozzájárulnak a következő célkitűzések eléréséhez:






  a) | a mezőgazdasági termelékenység növelése a műszaki fejlődés előmozdításával, valamint a mezőgazdasági termelés ésszerű fejlesztésének, és a termelési tényezők, így különösen a munkaerő lehető legjobb hasznosításának biztosításával; |

ÁTFOGÓ CÉLKITŰZÉSEK VALAMENNYI VF-INTÉZKEDÉSRE (5)

A vidékfejlesztési intézkedések:

—

kapcsolódnak a közös agrárpolitika eszközeihez és kiegészítik azokat, és ezáltal hozzájárulnak a következő célkitűzések eléréséhez:

a)

a mezőgazdasági termelékenység növelése a műszaki fejlődés előmozdításával, valamint a mezőgazdasági termelés ésszerű fejlesztésének, és a termelési tényezők, így különösen a munkaerő lehető legjobb hasznosításának biztosításával;

| b) | ily módon a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvonalának biztosítása, különösen a mezőgazdaságban dolgozók egy főre jutó jövedelmének növelésével; |
| --- | --- |

b)

ily módon a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvonalának biztosítása, különösen a mezőgazdaságban dolgozók egy főre jutó jövedelmének növelésével;

| c) | a piacok stabilizálása; |
| --- | --- |

c)

a piacok stabilizálása;

| d) | az ellátás hozzáférhetőségének biztosítása; |
| --- | --- |

d)

az ellátás hozzáférhetőségének biztosítása;

| e) | a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása, |
| --- | --- |

e)

a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása,

| — | beépülnek a fejlődésben lemaradt régiók fejlődését és strukturális alkalmazkodását elősegítő intézkedésekbe, kapcsolódnak a strukturális nehézségekkel küzdő térségek gazdasági és társadalmi szerkezetváltását támogató intézkedésekhez, figyelembe véve a következő egyedi célt: átfogó harmonikus fejlődésének biztosítása érdekében a Közösség úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági és társadalmi kohézió erősítését eredményezze. A Közösség különösen a különböző régiók fejlettségi szintje közötti egyenlőtlenségek és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók vagy szigetek – a vidéki térségeket is beleértve – lemaradásának csökkentésére törekszik. |
| --- | --- |

—

beépülnek a fejlődésben lemaradt régiók fejlődését és strukturális alkalmazkodását elősegítő intézkedésekbe, kapcsolódnak a strukturális nehézségekkel küzdő térségek gazdasági és társadalmi szerkezetváltását támogató intézkedésekhez, figyelembe véve a következő egyedi célt: átfogó harmonikus fejlődésének biztosítása érdekében a Közösség úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági és társadalmi kohézió erősítését eredményezze. A Közösség különösen a különböző régiók fejlettségi szintje közötti egyenlőtlenségek és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók vagy szigetek – a vidéki térségeket is beleértve – lemaradásának csökkentésére törekszik.

MEGHATÁROZOTT CÉLKITŰZÉSEK A VF-BERUHÁZÁSI INTÉZKEDÉSEKHEZ (6)

mezőgazdasági üzemekbe történő beruházás

A mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának javítása

33. cikk

| 1. | A termelési költségek csökkentése |
| --- | --- |

1.

A termelési költségek csökkentése

| 2. | A termelés fejlesztése, új irányának kijelölése |
| --- | --- |

2.

A termelés fejlesztése, új irányának kijelölése

| 3. | A minőség javítása |
| --- | --- |

3.

A minőség javítása

| 4. | A természeti környezet, a higiéniai feltételek és az állatok kíméletére vonatkozó előírások fenntartása és továbbfejlesztése |
| --- | --- |

4.

A természeti környezet, a higiéniai feltételek és az állatok kíméletére vonatkozó előírások fenntartása és továbbfejlesztése

| 5. | A gazdálkodási tevékenységek diverzifikációjának előmozdítása |
| --- | --- |

5.

A gazdálkodási tevékenységek diverzifikációjának előmozdítása

| 1. | A termelésnek az előrelátható piaci trendekhez történő igazítása, illetve a mezőgazdasági termékek számára új értékesítési csatornák kialakításának ösztönzése |
| --- | --- |

1.

A termelésnek az előrelátható piaci trendekhez történő igazítása, illetve a mezőgazdasági termékek számára új értékesítési csatornák kialakításának ösztönzése

| 2. | Az értékesítési csatornák vagy a feldolgozási eljárások javítása, illetve ésszerűsítése |
| --- | --- |

2.

Az értékesítési csatornák vagy a feldolgozási eljárások javítása, illetve ésszerűsítése

| 3. | A termékek külső megjelenésének és csomagolásának javítása, illetve a melléktermékek vagy hulladékok jobb hasznosításának vagy megsemmisítésének ösztönzése |
| --- | --- |

3.

A termékek külső megjelenésének és csomagolásának javítása, illetve a melléktermékek vagy hulladékok jobb hasznosításának vagy megsemmisítésének ösztönzése

| 4. | Új technológiák alkalmazása |
| --- | --- |

4.

Új technológiák alkalmazása

| 5. | Innovatív beruházások előnyben részesítése |
| --- | --- |

5.

Innovatív beruházások előnyben részesítése

| 6. | A minőség javítása és felügyelete |
| --- | --- |

6.

A minőség javítása és felügyelete

| 7. | Az egészségügyi feltételek javítása és felügyelete |
| --- | --- |

7.

Az egészségügyi feltételek javítása és felügyelete

| 8. | A környezet védelme |
| --- | --- |

8.

A környezet védelme

Nem fogalmaz meg határozott célkitűzéseket

| 7. | A rendelet két beruházási intézkedés esetében egyedi célkitűzésekről is rendelkezik, amelyeket szintén ismertet az 1. tábla. A mezőgazdasági üzemekbe történő beruházások hozzájárulnak a mezőgazdasági jövedelmek növeléséhez, és az életkörülmények, a munkakörülmények és a termelési feltételek javulásához. A mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának javítására irányuló beruházások hozzájárulnak a versenyképesség növeléséhez, és növelik a termékek értékét. |
| --- | --- |

7.

A rendelet két beruházási intézkedés esetében egyedi célkitűzésekről is rendelkezik, amelyeket szintén ismertet az 1. tábla. A mezőgazdasági üzemekbe történő beruházások hozzájárulnak a mezőgazdasági jövedelmek növeléséhez, és az életkörülmények, a munkakörülmények és a termelési feltételek javulásához. A mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának javítására irányuló beruházások hozzájárulnak a versenyképesség növeléséhez, és növelik a termékek értékét.

| 8. | A vidéki térségek alkalmazkodását és fejlesztését elősegítő intézkedések a rendeletben elfoglalt helyük, a „33. cikk” alapján közismertek. A cikk meghatározza, hogy támogatást kell nyújtani az olyan intézkedésekhez, amelyek a gazdálkodási tevékenységekhez, ezek szerkezetváltásához és a vidéki tevékenységekhez kapcsolódnak, de nem esnek más intézkedések hatálya alá. Ezután francia bekezdések sorát tartalmazza (amelyeket ebben a jelentésben szintén intézkedéseknek nevezünk), de nem részletezi ezeket, és nem rendel hozzájuk meghatározott célkitűzéseket. Következésképpen ennek az intézkedésnek az alapján a projektek széles köre támogatható. |
| --- | --- |

8.

A vidéki térségek alkalmazkodását és fejlesztését elősegítő intézkedések a rendeletben elfoglalt helyük, a „33. cikk” alapján közismertek. A cikk meghatározza, hogy támogatást kell nyújtani az olyan intézkedésekhez, amelyek a gazdálkodási tevékenységekhez, ezek szerkezetváltásához és a vidéki tevékenységekhez kapcsolódnak, de nem esnek más intézkedések hatálya alá. Ezután francia bekezdések sorát tartalmazza (amelyeket ebben a jelentésben szintén intézkedéseknek nevezünk), de nem részletezi ezeket, és nem rendel hozzájuk meghatározott célkitűzéseket. Következésképpen ennek az intézkedésnek az alapján a projektek széles köre támogatható.

Végrehajtás

| 9. | A Bizottság és a tagállamok közösen hajtják végre és irányítják a vidékfejlesztési beruházási intézkedéseket. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a tagállamok határozzák meg programjaikban a stratégiát és a támogathatósági feltételeket, ők hagyják jóvá és ellenőrzik a projekteket, ők fizetik ki a kedvezményezetteket, és tesznek jelentést a Bizottságnak. A Bizottság felelős annak biztosításáért, hogy a programok, a végrehajtásuk és a jelentés megfeleljenek a jogi követelményeknek. |
| --- | --- |

9.

A Bizottság és a tagállamok közösen hajtják végre és irányítják a vidékfejlesztési beruházási intézkedéseket. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a tagállamok határozzák meg programjaikban a stratégiát és a támogathatósági feltételeket, ők hagyják jóvá és ellenőrzik a projekteket, ők fizetik ki a kedvezményezetteket, és tesznek jelentést a Bizottságnak. A Bizottság felelős annak biztosításáért, hogy a programok, a végrehajtásuk és a jelentés megfeleljenek a jogi követelményeknek.

| 10. | A potenciális kedvezményezettek (gazdálkodók, feldolgozó és forgalmazó társaságok, helyi hatóságok) pályázatot nyújtanak be az érintett tagállam végrehajtó szervéhez. Ha a projekt megfelel a követelményeknek (támogathatósági feltételek, rendelkezésre álló költségvetési keret és néha az értékelés és kiválasztás szempontjai), elfogadják, és a kedvezményezett végrehajthatja a projektet. A projekt befejezésekor a kedvezményezett visszatérítést igényel a tagállam kifizető ügynökségétől. A kifizető ügynökség rendszeres időközönként a felmerült költségek megtérítésére kéri a Bizottságot. |
| --- | --- |

10.

A potenciális kedvezményezettek (gazdálkodók, feldolgozó és forgalmazó társaságok, helyi hatóságok) pályázatot nyújtanak be az érintett tagállam végrehajtó szervéhez. Ha a projekt megfelel a követelményeknek (támogathatósági feltételek, rendelkezésre álló költségvetési keret és néha az értékelés és kiválasztás szempontjai), elfogadják, és a kedvezményezett végrehajthatja a projektet. A projekt befejezésekor a kedvezményezett visszatérítést igényel a tagállam kifizető ügynökségétől. A kifizető ügynökség rendszeres időközönként a felmerült költségek megtérítésére kéri a Bizottságot.

Az ellenőrzés hatóköre és módszerei

Ellenőrzési kérdések

| 11. | A Számvevőszék úgy határozott, hogy a 2000–2006-os programozási időszakról elkészít egy, a hatékonyságra összpontosító teljesítményellenőrzést. A hatékonyság elve a kitűzött célok és a tervezett eredmények elérésére vonatkozik. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék úgy határozott, hogy a 2000–2006-os programozási időszakról elkészít egy, a hatékonyságra összpontosító teljesítményellenőrzést. A hatékonyság elve a kitűzött célok és a tervezett eredmények elérésére vonatkozik.

| 12. | Fő tényezőkként a tervezést, a végrehajtást, az elért végeredményeket és a felügyeletet és értékelést azonosítottuk be. Az 1. ábra mutatja be ezeket a tényezőket és az egymással való kapcsolatukat: |
| --- | --- |

12.

Fő tényezőkként a tervezést, a végrehajtást, az elért végeredményeket és a felügyeletet és értékelést azonosítottuk be. Az 1. ábra mutatja be ezeket a tényezőket és az egymással való kapcsolatukat:

Image

| 13. | Az ellenőrzés célkitűzése az volt, hogy megállapítsa, a vidékfejlesztési beruházási intézkedések mennyire hatékonyak a vidéki térségek problémáinak kezelésében. Ezt a fenti négy fő tényezőre épülő következő néhány kérdés felvetésével közelítettük meg:






  a) | A vidékfejlesztési politikában az EU stratégiája világos, a megközelítése következetes, és meghatározása a tagállamok programjaiban megfelelő? |
| --- | --- | --- |

13.

Az ellenőrzés célkitűzése az volt, hogy megállapítsa, a vidékfejlesztési beruházási intézkedések mennyire hatékonyak a vidéki térségek problémáinak kezelésében. Ezt a fenti négy fő tényezőre épülő következő néhány kérdés felvetésével közelítettük meg:

a)

A vidékfejlesztési politikában az EU stratégiája világos, a megközelítése következetes, és meghatározása a tagállamok programjaiban megfelelő?

| b) | Kritériumaik alapján az uniós finanszírozásra kiválasztott projektek elégítik-e ki a legjobban a vidéki térségek igényeit? |
| --- | --- |

b)

Kritériumaik alapján az uniós finanszírozásra kiválasztott projektek elégítik-e ki a legjobban a vidéki térségek igényeit?

| c) | A projekteket vidéki térségekben hajtották-e végre és volt-e hatásuk? |
| --- | --- |

c)

A projekteket vidéki térségekben hajtották-e végre és volt-e hatásuk?

| d) | Megfelelő-e a végeredmény (eredmények és a hatások) felügyelete és értékelése? |
| --- | --- |

d)

Megfelelő-e a végeredmény (eredmények és a hatások) felügyelete és értékelése?

Ellenőrzési módszerek

| 14. | Az ellenőrzésre 2005 januárja és decembere között került sor, és magában foglalta az ellenőrzési bizonyítékok gyűjtését a következőkről:






  a) | a jogalap és a politikai dokumentumok, tanulmányok, programozási dokumentumok, valamint a felügyeleti és értékelési jelentések elemzése; |
| --- | --- | --- |

14.

Az ellenőrzésre 2005 januárja és decembere között került sor, és magában foglalta az ellenőrzési bizonyítékok gyűjtését a következőkről:

a)

a jogalap és a politikai dokumentumok, tanulmányok, programozási dokumentumok, valamint a felügyeleti és értékelési jelentések elemzése;

| b) | 300 EMOGA-projekt véletlenszerűen kiválasztott mintájának a vizsgálata a 2000–2006-os programozási időszakból, azzal a fő céllal, hogy reprezentatív képet kapjunk a beruházások helyszínéről és az érintett térség társadalmi-gazdasági problémáiról; |
| --- | --- |

b)

300 EMOGA-projekt véletlenszerűen kiválasztott mintájának a vizsgálata a 2000–2006-os programozási időszakból, azzal a fő céllal, hogy reprezentatív képet kapjunk a beruházások helyszínéről és az érintett térség társadalmi-gazdasági problémáiról;

| c) | kilenc helyszíni ellenőrzés azon tagállamokba, amelyek a 300-as mintában a legtöbb kifizetést kapták. Összesen 31 projekt ellenőrzésére került sor, a pénzügyileg leginkább fontos intézkedésekre összpontosítva. Ezeknek a projekteknek és az érintett intézkedéseknek a listája az 1. mellékletben található. A 31 projekt kiválasztása önkényes alapon történt, hogy az ellenőrzésbe különböző típusú vidéki térségek projektjei kerüljenek be. Az is cél volt, hogy példákat mutassunk be a helyes gyakorlatra vonatkozóan. |
| --- | --- |

c)

kilenc helyszíni ellenőrzés azon tagállamokba, amelyek a 300-as mintában a legtöbb kifizetést kapták. Összesen 31 projekt ellenőrzésére került sor, a pénzügyileg leginkább fontos intézkedésekre összpontosítva. Ezeknek a projekteknek és az érintett intézkedéseknek a listája az 1. mellékletben található. A 31 projekt kiválasztása önkényes alapon történt, hogy az ellenőrzésbe különböző típusú vidéki térségek projektjei kerüljenek be. Az is cél volt, hogy példákat mutassunk be a helyes gyakorlatra vonatkozóan.

| 15. | A véletlen mintában való súlyuk alapján a következő tagállamok és régiók kerültek kiválasztásra helyszíni ellenőrzésre. Nem az 1. célkitűzés alá tartozó régiókból (7): Franciaország (nemzeti VFP), Németország (Niedersachsen), Olaszország (Emilia Romagna), Hollandia (nemzeti VFP) és Spanyolország (Katalónia). Az 1. célkitűzés alá tartózó régiókból: Németország (Brandenburg), Olaszország (Campania), Portugália (Lisboa Vale do Tejo) és Spanyolország (nemzeti OP). A helyszíni ellenőrzésekre 2005 júniusa és októbere között került sor. |
| --- | --- |

15.

A véletlen mintában való súlyuk alapján a következő tagállamok és régiók kerültek kiválasztásra helyszíni ellenőrzésre. Nem az 1. célkitűzés alá tartozó régiókból (7): Franciaország (nemzeti VFP), Németország (Niedersachsen), Olaszország (Emilia Romagna), Hollandia (nemzeti VFP) és Spanyolország (Katalónia). Az 1. célkitűzés alá tartózó régiókból: Németország (Brandenburg), Olaszország (Campania), Portugália (Lisboa Vale do Tejo) és Spanyolország (nemzeti OP). A helyszíni ellenőrzésekre 2005 júniusa és októbere között került sor.

MEGÁLLAPÍTÁSOK

1. ellenőrzési kérdés: A vidékfejlesztési politikában az EU stratégiája egyértelmű, a megközelítése következetes, és meghatározása a tagállamok programjaiban megfelelő?

A stratégia egyértelműsége

1. megállapításA rendelet rugalmassága (túl általános célkitűzések, a prioritások hiánya) és a világos stratégia hiánya a tagállamok programjaiban olyan helyzetet teremtett, amelyben nem világos, hogy a pénzeszközök melyik célkitűzés eléréséhez járultak hozzá.

| 16. | A vidékfejlesztési rendelet célja egyrészt az, hogy hozzájáruljon a KAP célkitűzéseinek megvalósításához, másrészt az, hogy hozzájáruljon a gazdasági és társadalmi kohézióhoz (lásd 6. bekezdés). Ezeknek a célkitűzéseknek a megvalósításához a rendelet intézkedések sorát határozza meg. Néhányuk esetében megfogalmaz határozott célkitűzéseket, mások esetében azonban egyet sem (lásd 1. tábla). Ezek az intézkedések a mezőgazdasági versenyképesség javítására, a környezetkímélő újításokra és a vidékfejlesztésre irányuló támogatások elegyei. A rendelet nem határozza meg, hogy melyik intézkedésnek melyik célkitűzéshez kell járulnia, és azt sem, hogy a célkitűzéseket milyen arányban kell megvalósítani. |
| --- | --- |

16.

A vidékfejlesztési rendelet célja egyrészt az, hogy hozzájáruljon a KAP célkitűzéseinek megvalósításához, másrészt az, hogy hozzájáruljon a gazdasági és társadalmi kohézióhoz (lásd 6. bekezdés). Ezeknek a célkitűzéseknek a megvalósításához a rendelet intézkedések sorát határozza meg. Néhányuk esetében megfogalmaz határozott célkitűzéseket, mások esetében azonban egyet sem (lásd 1. tábla). Ezek az intézkedések a mezőgazdasági versenyképesség javítására, a környezetkímélő újításokra és a vidékfejlesztésre irányuló támogatások elegyei. A rendelet nem határozza meg, hogy melyik intézkedésnek melyik célkitűzéshez kell járulnia, és azt sem, hogy a célkitűzéseket milyen arányban kell megvalósítani.

| 17. | A rendelet a beruházási intézkedéseket rugalmas módon határozza meg, mivel a támogatás elnyeréséhez kevés feltételnek kell eleget tenni. Ezenfelül az intézkedések bármilyen átfogó célkitűzéshez is hozzájárulhatnak. |
| --- | --- |

17.

A rendelet a beruházási intézkedéseket rugalmas módon határozza meg, mivel a támogatás elnyeréséhez kevés feltételnek kell eleget tenni. Ezenfelül az intézkedések bármilyen átfogó célkitűzéshez is hozzájárulhatnak.

| 18. | A felülvizsgált kilenc tagállami program esetében a Számvevőszék úgy találta, hogy hiányzott a világos stratégia. A programok némelyike nem határozza meg világosan, hogy milyen célkitűzéseket követ, és hogy egy intézkedésnek milyen mértékben kell ezeknek eleget tennie. Más programok meghatároznak ugyan célkitűzéseket, de olyan intézkedéseket hajtanak végre, amelyek ettől eltérő célkitűzéseket valósítanak meg. Ez a politikai döntéseket átláthatatlanná teszi: nem világos, hogy mennyi pénzt fordítanak és milyen célra. Az első keretes szöveg erre a helyzetre vonatkozóan mutat be példákat.

  1. keretes szövegUgyanaz az intézkedés eltérő célkitűzésekhezAz 1. célkitűzés alá tartozó térségekben az agrárstruktúra javítására irányuló spanyol program intézkedéseinek egyike a mezőgazdasági üzemekbe történő beruházás. A programban megállapított célkitűzés a mezőgazdasági jövedelmek növelése, és az életkörülmények, a munkakörülmények és a termelési feltételek javítása. Az ellenőrzés azonban úgy találta, hogy a ténylegesen megvalósult célkitűzések ettől eltértek, annak függvényében, hogy a beruházásra hol került sor. A termelőképes mezőgazdasági térségekben ez az intézkedés a mezőgazdasági versenyképesség javításához járul hozzá. Hegyvidéki területeken azonban az intézkedés a kicsi, nem versenyképes gazdaságok számára nyújt támogatást, azzal a céllal, hogy stabilizálja az agrárnépességet. A program nem különít el külön erőforrásokat ezekhez az eltérő célkitűzésekhez. Nincsen meghatározott célja az ez által az intézkedés által kezelt két eltérő célkitűzésnek, és nem felügyelik, hogy mennyi pénzt költöttek el ezeknek az eltérő célkitűzéseknek, vagy eltérő típusú térségeknek mindegyikére.A vízkészlet-gazdálkodási és tagosítási intézkedés a portugál „Lisboa e Vale do Tejo”-t szolgáló programhoz való EMOGA-hozzájárulás 70 %-át teszi ki. A programban meghatározott célkitűzés „a modern és versenyképes mezőgazdaság fejlesztése, amely kulcsszerepet játszik a vidéki térségek fejlődésében”. Az ellenőrzés azonban megállapította, hogy az intézkedés a termékeny területek öntözőhálózatainak korszerűsítését éppúgy támogatja, mint a tagosítás által létrehozott új öntözőhálózatokat és a szegényes gazdálkodási szerkezetű térségek (nagyon kicsi parcellák, elavult öntözési rendszerek) infrastruktúráját. Az intézkedésnek két eltérő célkitűzése van: a magas termelékenységű területek versenyképességének növelése, és az elnéptelenedéssel fenyegetett vidéki térségekben a gazdálkodási tevékenység élénkítése. A program nem határozza meg, hogy az intézkedés milyen arányban célozza meg az egyik vagy a másik célkitűzést. Egy sűrűn lakott terület egyetlen projektje emésztette fel a programhoz való teljes EMOGA-hozzájárulás 29 %-át.Nem egyértelmű célkitűzésekA tagosítást általában úgy tekintik, hogy az újrarendezi a parcellákat a gazdaságok szerkezetének, és ezáltal az üzemek gazdasági életképességének javítása céljából. A holland VFP-ban a 33. cikknek ez a francia bekezdése a pénzügyileg legfontosabb intézkedés. A vidékfejlesztési rendeletben a részletes leírás hiánya lehetővé teszi a hollandok számára, hogy ezt a francia bekezdést eszköznek használják fel arra, hogy az állam földet vásároljon természetes területek létrehozásának céljából. A Bizottság által jóváhagyott VFP azt mutatja, hogy az erre a francia bekezdésre elkülönített összegből 87 millió EUR-nak kell jutnia a fenntartható mezőgazdaság célkitűzésére, és 16 millió EUR-nak a természetre és a tájra. A Számvevőszék ellenőrzése azonban azt mutatta ki, hogy a valóságban a keret 86 %-ának fő célkitűzése a természetes területek létrehozása, és csak 14 %-a jut a fenntartható mezőgazdaságra. A rendelet rugalmassága lehetővé teszi ezt a helyzetet. Az eredmény egy olyan politika, amelyben nem lehet tudni, hogy a pénzeszközök milyen célkitűzéshez járultak hozzá. |
| --- | --- |

18.

A felülvizsgált kilenc tagállami program esetében a Számvevőszék úgy találta, hogy hiányzott a világos stratégia. A programok némelyike nem határozza meg világosan, hogy milyen célkitűzéseket követ, és hogy egy intézkedésnek milyen mértékben kell ezeknek eleget tennie. Más programok meghatároznak ugyan célkitűzéseket, de olyan intézkedéseket hajtanak végre, amelyek ettől eltérő célkitűzéseket valósítanak meg. Ez a politikai döntéseket átláthatatlanná teszi: nem világos, hogy mennyi pénzt fordítanak és milyen célra. Az első keretes szöveg erre a helyzetre vonatkozóan mutat be példákat.

1. keretes szövegUgyanaz az intézkedés eltérő célkitűzésekhezAz 1. célkitűzés alá tartozó térségekben az agrárstruktúra javítására irányuló spanyol program intézkedéseinek egyike a mezőgazdasági üzemekbe történő beruházás. A programban megállapított célkitűzés a mezőgazdasági jövedelmek növelése, és az életkörülmények, a munkakörülmények és a termelési feltételek javítása. Az ellenőrzés azonban úgy találta, hogy a ténylegesen megvalósult célkitűzések ettől eltértek, annak függvényében, hogy a beruházásra hol került sor. A termelőképes mezőgazdasági térségekben ez az intézkedés a mezőgazdasági versenyképesség javításához járul hozzá. Hegyvidéki területeken azonban az intézkedés a kicsi, nem versenyképes gazdaságok számára nyújt támogatást, azzal a céllal, hogy stabilizálja az agrárnépességet. A program nem különít el külön erőforrásokat ezekhez az eltérő célkitűzésekhez. Nincsen meghatározott célja az ez által az intézkedés által kezelt két eltérő célkitűzésnek, és nem felügyelik, hogy mennyi pénzt költöttek el ezeknek az eltérő célkitűzéseknek, vagy eltérő típusú térségeknek mindegyikére.A vízkészlet-gazdálkodási és tagosítási intézkedés a portugál „Lisboa e Vale do Tejo”-t szolgáló programhoz való EMOGA-hozzájárulás 70 %-át teszi ki. A programban meghatározott célkitűzés „a modern és versenyképes mezőgazdaság fejlesztése, amely kulcsszerepet játszik a vidéki térségek fejlődésében”. Az ellenőrzés azonban megállapította, hogy az intézkedés a termékeny területek öntözőhálózatainak korszerűsítését éppúgy támogatja, mint a tagosítás által létrehozott új öntözőhálózatokat és a szegényes gazdálkodási szerkezetű térségek (nagyon kicsi parcellák, elavult öntözési rendszerek) infrastruktúráját. Az intézkedésnek két eltérő célkitűzése van: a magas termelékenységű területek versenyképességének növelése, és az elnéptelenedéssel fenyegetett vidéki térségekben a gazdálkodási tevékenység élénkítése. A program nem határozza meg, hogy az intézkedés milyen arányban célozza meg az egyik vagy a másik célkitűzést. Egy sűrűn lakott terület egyetlen projektje emésztette fel a programhoz való teljes EMOGA-hozzájárulás 29 %-át.Nem egyértelmű célkitűzésekA tagosítást általában úgy tekintik, hogy az újrarendezi a parcellákat a gazdaságok szerkezetének, és ezáltal az üzemek gazdasági életképességének javítása céljából. A holland VFP-ban a 33. cikknek ez a francia bekezdése a pénzügyileg legfontosabb intézkedés. A vidékfejlesztési rendeletben a részletes leírás hiánya lehetővé teszi a hollandok számára, hogy ezt a francia bekezdést eszköznek használják fel arra, hogy az állam földet vásároljon természetes területek létrehozásának céljából. A Bizottság által jóváhagyott VFP azt mutatja, hogy az erre a francia bekezdésre elkülönített összegből 87 millió EUR-nak kell jutnia a fenntartható mezőgazdaság célkitűzésére, és 16 millió EUR-nak a természetre és a tájra. A Számvevőszék ellenőrzése azonban azt mutatta ki, hogy a valóságban a keret 86 %-ának fő célkitűzése a természetes területek létrehozása, és csak 14 %-a jut a fenntartható mezőgazdaságra. A rendelet rugalmassága lehetővé teszi ezt a helyzetet. Az eredmény egy olyan politika, amelyben nem lehet tudni, hogy a pénzeszközök milyen célkitűzéshez járultak hozzá.

A vidékfejlesztés következetes megközelítése

2. megállapításA tagállamok programjai leginkább a mezőgazdasági ágazatra összpontosítanak, és nem veszik kellően figyelembe a támogatott földrajzi térség jellemzőit.

| 19. | A tagállamok szintjén a Szerződés a 33., a 158. és a 160. cikkében meghatározott általános célkitűzéseken keresztül két fő igényt ismer el. Először is, szükség van a strukturális hiányosságok kiküszöbölésére, a vidéki és a városi térségek közötti jövedelemkülönbségek enyhítésére, a vidéki munkanélküliség csökkentésére, az elsődleges ágazat versenyképességének növelésére, és a vidéki térségekben a szélesebb gazdasági lehetőségek ösztönzésére. Másodsorban, mivel számos vidéki közösség életképességét és lendületét fenyegeti a gazdasági lehetőségek hiánya, szükség van a vidéki közösségek életképességének fenntartására, az új tevékenységek támogatására, és a vidéki szolgáltatások biztosításának megkönnyítésére. Ráadásul a tagállamok több kihívással szembesülnek, úgy mint a termékminőséggel, az állatok jólétével és a környezetvédelmi gondokkal kapcsolatos fokozott tudatosság. |
| --- | --- |

19.

A tagállamok szintjén a Szerződés a 33., a 158. és a 160. cikkében meghatározott általános célkitűzéseken keresztül két fő igényt ismer el. Először is, szükség van a strukturális hiányosságok kiküszöbölésére, a vidéki és a városi térségek közötti jövedelemkülönbségek enyhítésére, a vidéki munkanélküliség csökkentésére, az elsődleges ágazat versenyképességének növelésére, és a vidéki térségekben a szélesebb gazdasági lehetőségek ösztönzésére. Másodsorban, mivel számos vidéki közösség életképességét és lendületét fenyegeti a gazdasági lehetőségek hiánya, szükség van a vidéki közösségek életképességének fenntartására, az új tevékenységek támogatására, és a vidéki szolgáltatások biztosításának megkönnyítésére. Ráadásul a tagállamok több kihívással szembesülnek, úgy mint a termékminőséggel, az állatok jólétével és a környezetvédelmi gondokkal kapcsolatos fokozott tudatosság.

| 20. | Ezeknek a széles körű igényeknek a kezelésére fejlesztették ki a vidéki térségek területi megközelítésének különböző koncepcióit. Ezek a megközelítések a földrajzi térségekre összpontosítanak, társadalmi-gazdasági elemzésen és olyan stratégián alapulnak, amely a vidékfejlesztés különböző szempontjait kifejezetten összefüggésbe hozza a térségben történő más beruházásokkal. Ráadásul integrált megközelítést tartalmaznak: több ágazatot érintenek az adott térség minden szereplőjének és erőforrásának bevonásával. Ez maximalizálja az egy programon belüli, valamint az övezeten belül alkalmazott eltérő programok közötti szinergiát. |
| --- | --- |

20.

Ezeknek a széles körű igényeknek a kezelésére fejlesztették ki a vidéki térségek területi megközelítésének különböző koncepcióit. Ezek a megközelítések a földrajzi térségekre összpontosítanak, társadalmi-gazdasági elemzésen és olyan stratégián alapulnak, amely a vidékfejlesztés különböző szempontjait kifejezetten összefüggésbe hozza a térségben történő más beruházásokkal. Ráadásul integrált megközelítést tartalmaznak: több ágazatot érintenek az adott térség minden szereplőjének és erőforrásának bevonásával. Ez maximalizálja az egy programon belüli, valamint az övezeten belül alkalmazott eltérő programok közötti szinergiát.

| 21. | A Bizottság által elvégeztetett független értékelések területi megközelítést ajánlanak (8). A Bizottság a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló harmadik jelentésében arra a következtetésre jutott, hogy a vidéki térségek számos problémája jellegében területi probléma (9). |
| --- | --- |

21.

A Bizottság által elvégeztetett független értékelések területi megközelítést ajánlanak (8). A Bizottság a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló harmadik jelentésében arra a következtetésre jutott, hogy a vidéki térségek számos problémája jellegében területi probléma (9).

| 22. | A vidékfejlesztésről Corkban (1996) és Salzburgban (2003) tartott két európai konferencia megerősítette a területi megközelítés helytállóságát. Corkban kiemelték, hogy a „vidékfejlesztési politikának elméletben multidiszciplinárisnak kell lennie, alkalmazásában pedig több ágazatra kell kiterjednie, világos területi dimenzióval” (10). Salzburgban úgy vélték, hogy a „vidékfejlesztési politikának a szélesebb társadalom igényeit kell szolgálnia, és hozzá kell járulnia a kohézióhoz” (11). |
| --- | --- |

22.

A vidékfejlesztésről Corkban (1996) és Salzburgban (2003) tartott két európai konferencia megerősítette a területi megközelítés helytállóságát. Corkban kiemelték, hogy a „vidékfejlesztési politikának elméletben multidiszciplinárisnak kell lennie, alkalmazásában pedig több ágazatra kell kiterjednie, világos területi dimenzióval” (10). Salzburgban úgy vélték, hogy a „vidékfejlesztési politikának a szélesebb társadalom igényeit kell szolgálnia, és hozzá kell járulnia a kohézióhoz” (11).

| 23. | Ezenfelül a vidékfejlesztés területi megközelítéséről számos tanulmány áll rendelkezésre, amelyek szintén ezt a megközelítést ajánlják. Jól ismert intézmények és kutatók, többek között az OECD és az ESPON, jutottak tanulmányaikban arra a következtetésre, hogy az ágazati megközelítés kevésbé hatékony, mint a területi megközelítés. |
| --- | --- |

23.

Ezenfelül a vidékfejlesztés területi megközelítéséről számos tanulmány áll rendelkezésre, amelyek szintén ezt a megközelítést ajánlják. Jól ismert intézmények és kutatók, többek között az OECD és az ESPON, jutottak tanulmányaikban arra a következtetésre, hogy az ágazati megközelítés kevésbé hatékony, mint a területi megközelítés.

| 24. | A másik megközelítés a hagyományos, mezőgazdaságra koncentráló vagy „ágazati” megközelítés, amely csak egy ágazatra összpontosít, és nem veszi figyelembe a támogatott földrajzi térség jellemzőit. A Számvevőszék megállapította, hogy a tagállamok programjai túlnyomórészt az utóbbi megközelítést alkalmazzák. A program fő elemei, mint amilyenek a meghatározott célkitűzések, a SWOT-elemzés, a helyzet leírása és az intézkedések mind a mezőgazdasági ágazatra összpontosítanak. A programok nem tesznek lehetővé hatékony területi célkitűzést, mert a szükséges elemek hiányoznak vagy hiányosak (12). |
| --- | --- |

24.

A másik megközelítés a hagyományos, mezőgazdaságra koncentráló vagy „ágazati” megközelítés, amely csak egy ágazatra összpontosít, és nem veszi figyelembe a támogatott földrajzi térség jellemzőit. A Számvevőszék megállapította, hogy a tagállamok programjai túlnyomórészt az utóbbi megközelítést alkalmazzák. A program fő elemei, mint amilyenek a meghatározott célkitűzések, a SWOT-elemzés, a helyzet leírása és az intézkedések mind a mezőgazdasági ágazatra összpontosítanak. A programok nem tesznek lehetővé hatékony területi célkitűzést, mert a szükséges elemek hiányoznak vagy hiányosak (12).

| 25. | A Bizottság felismeri az innováció és a diverzifikáció élénkítésének szükségességét a hagyományos mezőgazdasági vállalkozásokon kívül (13). Azonban a jelenlegi programozási időszakban a Számvevőszék által a vidékfejlesztési kiadásokról készített elemzés azt mutatja, hogy a vidékfejlesztési kiadások csaknem 90 %-át a mezőgazdasági ágazatnak fizetik ki. |
| --- | --- |

25.

A Bizottság felismeri az innováció és a diverzifikáció élénkítésének szükségességét a hagyományos mezőgazdasági vállalkozásokon kívül (13). Azonban a jelenlegi programozási időszakban a Számvevőszék által a vidékfejlesztési kiadásokról készített elemzés azt mutatja, hogy a vidékfejlesztési kiadások csaknem 90 %-át a mezőgazdasági ágazatnak fizetik ki.

| 26. | Ez az erős összpontosítás a mezőgazdaságra kockáztatja a rendelet egyik átfogó célkitűzésének megvalósítását, a területi egyenlőtlenségek csökkentését. A területi és ágazati megközelítések megfelelő ötvözése mérsékelné ezt a kockázatot. Az ágazati és területi megközelítés integrálásának sikeres példáját találtuk Campaniában (2. keretes szöveg). Ez azt mutatja, hogy lehetséges a területi megközelítést az EU vidékfejlesztési politikájával együtt alkalmazni.

  2. keretes szövegA részleges területi megközelítés elemei Olaszország campaniai programjábanA campaniai program a területi megközelítés következő elemeit tartalmazza:





  — | A terület megfelelő leírása és elemzése. A program két nagy, eltérő problémákkal küzdő övezetet különít el: a jelentős mezőgazdasággal rendelkező térségeket, és a „vidéki térségeket”. Az utóbbit eltérő kritériumok mentén határozza meg, az átlagos népsűrűségük 127 fő/km2, szemben az ezeken a térségeken kívüli 1 239 fő/km2-rel, és a mezőgazdasági foglalkoztatási ráta 22 %, szemben a régió egyéb részeinek 6 %-ával. |
| --- | --- | --- |

26.

Ez az erős összpontosítás a mezőgazdaságra kockáztatja a rendelet egyik átfogó célkitűzésének megvalósítását, a területi egyenlőtlenségek csökkentését. A területi és ágazati megközelítések megfelelő ötvözése mérsékelné ezt a kockázatot. Az ágazati és területi megközelítés integrálásának sikeres példáját találtuk Campaniában (2. keretes szöveg). Ez azt mutatja, hogy lehetséges a területi megközelítést az EU vidékfejlesztési politikájával együtt alkalmazni.

2. keretes szövegA részleges területi megközelítés elemei Olaszország campaniai programjábanA campaniai program a területi megközelítés következő elemeit tartalmazza:





  —

A terület megfelelő leírása és elemzése. A program két nagy, eltérő problémákkal küzdő övezetet különít el: a jelentős mezőgazdasággal rendelkező térségeket, és a „vidéki térségeket”. Az utóbbit eltérő kritériumok mentén határozza meg, az átlagos népsűrűségük 127 fő/km2, szemben az ezeken a térségeken kívüli 1 239 fő/km2-rel, és a mezőgazdasági foglalkoztatási ráta 22 %, szemben a régió egyéb részeinek 6 %-ával.

| — | A mezőgazdasági termékágazatra irányuló intézkedések célja a gazdaságilag életképes mezőgazdasági és feldolgozó üzemek támogatása. Ezek teszik ki az EMOGA-hozzájárulás 23 %-át. Elsőbbséget élveznek a beruházások azokban a térségekben, amelyek kimondottan alkalmasak az érintett mezőgazdasági termék előállítására. Elsőbbséget kapnak továbbá a hegyvidéki térségek. |
| --- | --- |

—

A mezőgazdasági termékágazatra irányuló intézkedések célja a gazdaságilag életképes mezőgazdasági és feldolgozó üzemek támogatása. Ezek teszik ki az EMOGA-hozzájárulás 23 %-át. Elsőbbséget élveznek a beruházások azokban a térségekben, amelyek kimondottan alkalmasak az érintett mezőgazdasági termék előállítására. Elsőbbséget kapnak továbbá a hegyvidéki térségek.

| — | A 33. cikk négy, az alapszolgáltatások hiányát és az új tevékenységek ösztönzését kezelő intézkedését, melyek az EMOGA-pénzek 24 %-át teszik ki, csak a vidéki térségekben hajtják végre. |
| --- | --- |

—

A 33. cikk négy, az alapszolgáltatások hiányát és az új tevékenységek ösztönzését kezelő intézkedését, melyek az EMOGA-pénzek 24 %-át teszik ki, csak a vidéki térségekben hajtják végre.

| — | Elsőbbséget kapnak a vidéki térségekben található projektek, ezáltal kezelik ezeknek a térségeknek az igényeit, és szinergiát teremtenek a térség más beruházásaival. |
| --- | --- |

—

Elsőbbséget kapnak a vidéki térségekben található projektek, ezáltal kezelik ezeknek a térségeknek az igényeit, és szinergiát teremtenek a térség más beruházásaival.

| 27. | Az új vidékfejlesztési rendelet, amely 2007-től lesz hatályos, továbbra is megengedi a tagállamoknak, hogy alapvetően az ágazati megközelítést kövessék, és elsődlegesen a mezőgazdasági ágazatra összpontosítsanak. Nincs olyan területi célkitűzés, amely a kiegyensúlyozottabb fejlődésre irányulna azáltal, hogy csökkenti az egyenlőtlenségeket, és az EU, a tagállam vagy a régió szintjén segít elkerülni a területi egyensúly hiányát. |
| --- | --- |

27.

Az új vidékfejlesztési rendelet, amely 2007-től lesz hatályos, továbbra is megengedi a tagállamoknak, hogy alapvetően az ágazati megközelítést kövessék, és elsődlegesen a mezőgazdasági ágazatra összpontosítsanak. Nincs olyan területi célkitűzés, amely a kiegyensúlyozottabb fejlődésre irányulna azáltal, hogy csökkenti az egyenlőtlenségeket, és az EU, a tagállam vagy a régió szintjén segít elkerülni a területi egyensúly hiányát.

| 28. | Csak az új rendeletbe bekerült „Leader” bír területi megközelítéssel, illetve egyes elemeiben még bizonyos intézkedések, mivel több ágazatot érintenek. A rendelkezésre álló keret azonban korlátozott (a Közösség százalékos részesedésének minimális szintje a Leader esetében 5 % az EU 15-ök számára, és 2,5 % az új tagállamok számára; a több ágazatot érintő intézkedések esetében ez az érték 10 %). A Bizottság ambiciózusabb javaslatait mérsékelték (a több ágazatot érintő intézkedések esetében 15 %-ról 10 %-ra), vagy elutasították (a VF költségvetésének 3 %-ából tartalék képzése a Leader számára). Ez azt mutatja, hogy a gyakorlatban ellenállás van az ágazati megközelítésről a területire váltással szemben. |
| --- | --- |

28.

Csak az új rendeletbe bekerült „Leader” bír területi megközelítéssel, illetve egyes elemeiben még bizonyos intézkedések, mivel több ágazatot érintenek. A rendelkezésre álló keret azonban korlátozott (a Közösség százalékos részesedésének minimális szintje a Leader esetében 5 % az EU 15-ök számára, és 2,5 % az új tagállamok számára; a több ágazatot érintő intézkedések esetében ez az érték 10 %). A Bizottság ambiciózusabb javaslatait mérsékelték (a több ágazatot érintő intézkedések esetében 15 %-ról 10 %-ra), vagy elutasították (a VF költségvetésének 3 %-ából tartalék képzése a Leader számára). Ez azt mutatja, hogy a gyakorlatban ellenállás van az ágazati megközelítésről a területire váltással szemben.

2. ellenőrzési kérdés: Kritériumaik alapján az uniós finanszírozásra kiválasztott projektek kezelik-e a legjobban a vidéki térségek igényeit?

Feltételek és kiválasztási eljárások

3. megállapításHiányoznak a hatékony támogathatósági feltételek és kiválasztási eljárások ahhoz, hogy a pénzeszközöket a leginkább rászoruló földrajzi térségekbe és kedvezményezettekhez irányítsák.

| 29. | Mind az egységes szerkezetbe foglalt Szerződés, mind pedig a vidékfejlesztési rendelet a „vidéki térségek” kifejezést használja. A 33. cikk címe „a vidéki térségek alkalmazkodásának és fejlesztésének elősegítése”. A rendelet azonban nem határozza ezt meg, és nem írja elő a tagállamoknak, hogy a vidéki térségeknek mely feltételek kell eleget kell tenniük (pl. a vidékfejlesztési programjaikban). A Számvevőszék az ellenőrzött tagállami programokban azt találta, hogy azok közül három nem tartalmazta a vidéki térségek meghatározását, ötben olyan meghatározás volt, amelyet nem alkalmaztak, és gyakorlatilag csak egy program (Campania) használta a vidéki térségekre adott meghatározását. |
| --- | --- |

29.

Mind az egységes szerkezetbe foglalt Szerződés, mind pedig a vidékfejlesztési rendelet a „vidéki térségek” kifejezést használja. A 33. cikk címe „a vidéki térségek alkalmazkodásának és fejlesztésének elősegítése”. A rendelet azonban nem határozza ezt meg, és nem írja elő a tagállamoknak, hogy a vidéki térségeknek mely feltételek kell eleget kell tenniük (pl. a vidékfejlesztési programjaikban). A Számvevőszék az ellenőrzött tagállami programokban azt találta, hogy azok közül három nem tartalmazta a vidéki térségek meghatározását, ötben olyan meghatározás volt, amelyet nem alkalmaztak, és gyakorlatilag csak egy program (Campania) használta a vidéki térségekre adott meghatározását.

| 30. | A rendelet azt sem követeli meg, hogy a tagállamok az intézkedéseket a programjaikban hozzáigazítsák a vidéki térségek igényeihez. Ez a leginkább rászoruló térségek beazonosításával, majd pedig a pénzeszközöknek a vidéki térségek igényei szerinti rendelkezésére bocsátása révén volna lehetséges (egyedi költségvetések, a támogatási keretek differenciálása, az intézkedéseknek bizonyos térségekre történő korlátozása stb.). |
| --- | --- |

30.

A rendelet azt sem követeli meg, hogy a tagállamok az intézkedéseket a programjaikban hozzáigazítsák a vidéki térségek igényeihez. Ez a leginkább rászoruló térségek beazonosításával, majd pedig a pénzeszközöknek a vidéki térségek igényei szerinti rendelkezésére bocsátása révén volna lehetséges (egyedi költségvetések, a támogatási keretek differenciálása, az intézkedéseknek bizonyos térségekre történő korlátozása stb.).

| 31. | A tagállamok általában nem így jártak el programjaik meghatározásakor. Az intézkedések majdnem mindegyikét alkalmazzák a program teljes területén, anélkül, hogy számításba vennék a vidéki térségek változó igényeit. |
| --- | --- |

31.

A tagállamok általában nem így jártak el programjaik meghatározásakor. Az intézkedések majdnem mindegyikét alkalmazzák a program teljes területén, anélkül, hogy számításba vennék a vidéki térségek változó igényeit.

| 32. | Előfordulhat, hogy egy projekt megfelel ugyan a feltételeknek, néhány projekt mégis jobban kezeli a vidéki térségek igényeit, mint a többi. Például ha egy beruházási projekt a vidéki térségekben több munkahelyet teremt, mint egy másik projekt, még ha minden másban egyenlők is, az első projekt az előnyösebb. Emellett a pénzeszközök korlátozottan állnak rendelkezésre. A hatékonyság céljából a pénzeszközöknél az igények szerint prioritásokat kell megállapítani. |
| --- | --- |

32.

Előfordulhat, hogy egy projekt megfelel ugyan a feltételeknek, néhány projekt mégis jobban kezeli a vidéki térségek igényeit, mint a többi. Például ha egy beruházási projekt a vidéki térségekben több munkahelyet teremt, mint egy másik projekt, még ha minden másban egyenlők is, az első projekt az előnyösebb. Emellett a pénzeszközök korlátozottan állnak rendelkezésre. A hatékonyság céljából a pénzeszközöknél az igények szerint prioritásokat kell megállapítani.

| 33. | A Számvevőszék ellenőrzése megállapította, hogy a tagállamok által alkalmazott eljárások általában nem kellően hatékonyak a vidéki térségek igényeit legjobban kezelő projektek kiválasztására. Számos tagállam az „érkezési sorrendben történő kiszolgálás” elve alapján támogatja a projekteket. Más esetekben a tagállamok rangsorolási eljárásokat állapítanak meg, amelyeket aztán nem alkalmaznak, vagy amelyek részben irreleváns feltételeken alapulnak. A felülvizsgált kilenc program közül csak egyben alkalmaztak hatékony eljárásokat. A 3. keretes szöveg erre mutat be példákat.

  3. keretes szövegPéldák a rangsorolás és kiválasztás nem célravezető alkalmazásáraAz alábbiakban olyan kritériumokra láthatók példák, amelyek nem megfelelőek a vidéki térségek igényeinek kezelésére:





  — | Katalóniában a feldolgozás és forgalmazás intézkedésének esetében pontokat adnak a javasolt projekteknek annak függvényében, hogy milyen hosszú idő telt el azóta, hogy a kedvezményezett valamilyen támogatást kapott. Ez a kritérium inkább arra törekszik, hogy a támogatást a kedvezményezettek minél szélesebb köréhez juttassa el ahelyett, hogy kiválasztaná azokat a projekteket, amelyek a legjobban kezelik a vidéki térségek igényeit. Franciaországban ugyanennél az intézkedésnél a kiválasztási kritériumok egyike sem utal a beruházás helyszínére. |
| --- | --- | --- |

33.

A Számvevőszék ellenőrzése megállapította, hogy a tagállamok által alkalmazott eljárások általában nem kellően hatékonyak a vidéki térségek igényeit legjobban kezelő projektek kiválasztására. Számos tagállam az „érkezési sorrendben történő kiszolgálás” elve alapján támogatja a projekteket. Más esetekben a tagállamok rangsorolási eljárásokat állapítanak meg, amelyeket aztán nem alkalmaznak, vagy amelyek részben irreleváns feltételeken alapulnak. A felülvizsgált kilenc program közül csak egyben alkalmaztak hatékony eljárásokat. A 3. keretes szöveg erre mutat be példákat.

3. keretes szövegPéldák a rangsorolás és kiválasztás nem célravezető alkalmazásáraAz alábbiakban olyan kritériumokra láthatók példák, amelyek nem megfelelőek a vidéki térségek igényeinek kezelésére:





  —

Katalóniában a feldolgozás és forgalmazás intézkedésének esetében pontokat adnak a javasolt projekteknek annak függvényében, hogy milyen hosszú idő telt el azóta, hogy a kedvezményezett valamilyen támogatást kapott. Ez a kritérium inkább arra törekszik, hogy a támogatást a kedvezményezettek minél szélesebb köréhez juttassa el ahelyett, hogy kiválasztaná azokat a projekteket, amelyek a legjobban kezelik a vidéki térségek igényeit. Franciaországban ugyanennél az intézkedésnél a kiválasztási kritériumok egyike sem utal a beruházás helyszínére.

| — | Niedersachsenben a régió „falumegújítási” programjában a falu kiválasztására használt öt kritérium közül csak egy veszi figyelembe a falu vidéki voltát. A kritériumok egyike a közigazgatási terület pénzügyi helyzete: megfelelő pénzügyi erővel kell rendelkeznie ahhoz, hogy az intézkedéseket képes legyen gyorsan és hatékonyan elvégezni. Ez az intézkedéseket a vidéki térségek helyett városi térségek közigazgatási területeihez igazítja hozzá, mivel az előbbiek általában pénzügyileg gyengébbek. |
| --- | --- |

—

Niedersachsenben a régió „falumegújítási” programjában a falu kiválasztására használt öt kritérium közül csak egy veszi figyelembe a falu vidéki voltát. A kritériumok egyike a közigazgatási terület pénzügyi helyzete: megfelelő pénzügyi erővel kell rendelkeznie ahhoz, hogy az intézkedéseket képes legyen gyorsan és hatékonyan elvégezni. Ez az intézkedéseket a vidéki térségek helyett városi térségek közigazgatási területeihez igazítja hozzá, mivel az előbbiek általában pénzügyileg gyengébbek.

| 34. | A vizsgálat azt is megállapította, hogy fennáll a veszélye annak, hogy a tájékozottabb, jobban szervezett és gazdagabb kedvezményezettek könnyebben hozzájutnak az EU pénzeszközeihez. A beruházási intézkedésekhez a finanszírozott projekteket olyan magánszemélyek és önkormányzatok javasolják, akiknek részben társfinanszírozniuk kell a beruházást. Példákat találtunk arra, hogy a vidéki térségek helyett a támogatás a gazdaságilag erősebb kedvezményezettek és térségek köré összpontosul. A 3. és 4. keretes szöveg olyan példákat mutat be, amelyek esetében a regionális egyenlőtlenségek inkább növekedtek, mintsem hogy csökkentek volna.

  4. keretes szövegA támogatás az állami és a magánszférában működő erősebb kedvezményezettek köré összpontosulEmilia Romagnában csak azokat a mezőgazdasági üzemeket támogatják, amelyeknek a minimális bevétele éves munkaerő egységben körülbelül 10 000 EUR a HHT-térségekben, és körülbelül 15 000 EUR a nem HHT-térségekben. A gazdaságok 50 %-ának 5 000 EUR-nál kisebb a bevétele. Ezek általában kis gazdaságok. A régió legnagyobb (20 ha-nál nagyobb) gazdaságainak 12 %-a szívta fel a támogatás 41 %-át.A 33. cikk „mezőgazdasági vízkészlet-gazdálkodás” francia bekezdése pénzügyileg a legfontosabb intézkedés az 1. célkitűzés alá tartozó régiók agrárstruktúrájának javítását szolgáló spanyol programban. Ezen intézkedés pénzeszközeinek többségét (76 %) a meglévő öntözőhálózatok korszerűsítésére használják fel. Az 1. célkitűzés alá tartozó régiók teljes területének közel 12 %-át teszik ki az öntözött térségek, és ezek sűrűbben lakottak és versenyképesebbek, mint a nem öntözött térségek. Az emberek azért telepedtek le ezekben a térségekben, mert az öntözött térségek átlagosan hatszor termékenyebbek, mint a nem öntözött térségek. Ez egy olyan helyzetet teremtett, hogy a pénzeszközök nagy része a terület legkedvezőbb helyzetben lévő 12 %-ára összpontosul. Csak a támogatás kis részét (körülbelül 20 %-át) hajtották végre olyan térségekben, amelyeket elnéptelenedettként határoztak meg (<38,5 fő/km2). |
| --- | --- |

34.

A vizsgálat azt is megállapította, hogy fennáll a veszélye annak, hogy a tájékozottabb, jobban szervezett és gazdagabb kedvezményezettek könnyebben hozzájutnak az EU pénzeszközeihez. A beruházási intézkedésekhez a finanszírozott projekteket olyan magánszemélyek és önkormányzatok javasolják, akiknek részben társfinanszírozniuk kell a beruházást. Példákat találtunk arra, hogy a vidéki térségek helyett a támogatás a gazdaságilag erősebb kedvezményezettek és térségek köré összpontosul. A 3. és 4. keretes szöveg olyan példákat mutat be, amelyek esetében a regionális egyenlőtlenségek inkább növekedtek, mintsem hogy csökkentek volna.

4. keretes szövegA támogatás az állami és a magánszférában működő erősebb kedvezményezettek köré összpontosulEmilia Romagnában csak azokat a mezőgazdasági üzemeket támogatják, amelyeknek a minimális bevétele éves munkaerő egységben körülbelül 10 000 EUR a HHT-térségekben, és körülbelül 15 000 EUR a nem HHT-térségekben. A gazdaságok 50 %-ának 5 000 EUR-nál kisebb a bevétele. Ezek általában kis gazdaságok. A régió legnagyobb (20 ha-nál nagyobb) gazdaságainak 12 %-a szívta fel a támogatás 41 %-át.A 33. cikk „mezőgazdasági vízkészlet-gazdálkodás” francia bekezdése pénzügyileg a legfontosabb intézkedés az 1. célkitűzés alá tartozó régiók agrárstruktúrájának javítását szolgáló spanyol programban. Ezen intézkedés pénzeszközeinek többségét (76 %) a meglévő öntözőhálózatok korszerűsítésére használják fel. Az 1. célkitűzés alá tartozó régiók teljes területének közel 12 %-át teszik ki az öntözött térségek, és ezek sűrűbben lakottak és versenyképesebbek, mint a nem öntözött térségek. Az emberek azért telepedtek le ezekben a térségekben, mert az öntözött térségek átlagosan hatszor termékenyebbek, mint a nem öntözött térségek. Ez egy olyan helyzetet teremtett, hogy a pénzeszközök nagy része a terület legkedvezőbb helyzetben lévő 12 %-ára összpontosul. Csak a támogatás kis részét (körülbelül 20 %-át) hajtották végre olyan térségekben, amelyeket elnéptelenedettként határoztak meg (<38,5 fő/km2).

Holtteher

4. megállapításA nem kellően hatékony célkitűzés fokozza a holtteherhatások kockázatát is, amely csökkenti a támogatás hatékonyságát.

| 35. | Holtteher akkor jelentkezik, amikor egy beruházásra a támogatás nélkül is sor került volna. Az ilyen esetekben a hatások, mint amilyen a cég növekedése vagy a munkahelyteremtés mindenképpen megvalósultak volna. A beruházási támogatás akkor a leghatékonyabb, ha a beruházást egyébként nem hajtották volna végre, és a kívánt hatásokat nem érték volna el. A holtteher egy bizonyos szintjét azonban elkerülhetetlennek lehet tekinteni, mivel a kedvezményezetteknek késznek kell lenniük arra, hogy belefogjanak egy beruházási projektbe. |
| --- | --- |

35.

Holtteher akkor jelentkezik, amikor egy beruházásra a támogatás nélkül is sor került volna. Az ilyen esetekben a hatások, mint amilyen a cég növekedése vagy a munkahelyteremtés mindenképpen megvalósultak volna. A beruházási támogatás akkor a leghatékonyabb, ha a beruházást egyébként nem hajtották volna végre, és a kívánt hatásokat nem érték volna el. A holtteher egy bizonyos szintjét azonban elkerülhetetlennek lehet tekinteni, mivel a kedvezményezetteknek késznek kell lenniük arra, hogy belefogjanak egy beruházási projektbe.

| 36. | A Bizottság elismeri, hogy a holtteher létezik (14). Ezt a Számvevőszék ellenőrzése is megerősítette, a talált példák közül néhány az 5. keretes szövegben látható. A holtteher magas szintjét független értékelések is jelentették.

  5. keretes szövegPéldák a holtteherreKét mezőgazdasági termelőt látogattunk meg, akik az Emilia Romagna mezőgazdasági üzemeibe történő beruházást támogató intézkedés keretében támogatásban részesültek. Mindkét mezőgazdasági termelő azt állította, hogy a beruházást akkor is elvégezte volna, ha nem kapta volna meg a hatósági támogatást. Ezenfelül mindkét mezőgazdasági termelő elegendő anyagi erőforrással rendelkezett, és további (az EU által nem társfinanszírozott) beruházások megvalósítása mellett döntött, amelyek összege az egyik esetben ötször akkora volt, mint a támogatott projekt, a másik esetben pedig a támogatott projekt fele.Katalóniában 2005-ig nem alkalmaztak prioritási kritériumokat a mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának javítására, és minden támogatható kérelmet társfinanszíroztak. Mivel a pénzeszközök a VFP-ban előirányzott hatósági társfinanszírozás szintjéhez nem voltak elegendőek, a támogatási szintet jelentősen, átlagban 15 %-ra csökkentették. Ez növelte a holtteher valószínűségét – a kedvezményezetteknek 85 %-ban saját magukat kellett finanszírozni. Az ellenőrzött három társaság közül kettőben az Unió által társfinanszírozott projekt megvalósítása utáni évek éves beszámolói szerint a társaságok kiegészítő beruházásokat végeztek el olyan összegben, amely meghaladta az EU által társfinanszírozott beruházásokat. |
| --- | --- |

36.

A Bizottság elismeri, hogy a holtteher létezik (14). Ezt a Számvevőszék ellenőrzése is megerősítette, a talált példák közül néhány az 5. keretes szövegben látható. A holtteher magas szintjét független értékelések is jelentették.

5. keretes szövegPéldák a holtteherreKét mezőgazdasági termelőt látogattunk meg, akik az Emilia Romagna mezőgazdasági üzemeibe történő beruházást támogató intézkedés keretében támogatásban részesültek. Mindkét mezőgazdasági termelő azt állította, hogy a beruházást akkor is elvégezte volna, ha nem kapta volna meg a hatósági támogatást. Ezenfelül mindkét mezőgazdasági termelő elegendő anyagi erőforrással rendelkezett, és további (az EU által nem társfinanszírozott) beruházások megvalósítása mellett döntött, amelyek összege az egyik esetben ötször akkora volt, mint a támogatott projekt, a másik esetben pedig a támogatott projekt fele.Katalóniában 2005-ig nem alkalmaztak prioritási kritériumokat a mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának javítására, és minden támogatható kérelmet társfinanszíroztak. Mivel a pénzeszközök a VFP-ban előirányzott hatósági társfinanszírozás szintjéhez nem voltak elegendőek, a támogatási szintet jelentősen, átlagban 15 %-ra csökkentették. Ez növelte a holtteher valószínűségét – a kedvezményezetteknek 85 %-ban saját magukat kellett finanszírozni. Az ellenőrzött három társaság közül kettőben az Unió által társfinanszírozott projekt megvalósítása utáni évek éves beszámolói szerint a társaságok kiegészítő beruházásokat végeztek el olyan összegben, amely meghaladta az EU által társfinanszírozott beruházásokat.

| 37. | A holtteher kockázatának csökkentése céljából hatékonyabb célkitűzésekre van szükség. Ezenfelül a Bizottság nem, vagy csak kevés figyelmet fordított a holtterhet előre jelezni képes tényezők felismerésére. Megállapításra került például, hogy a holtteher általában nagyobb, ha a beruházást nagyobb társaságok viszik végbe, a környezetbarát beruházások esetében viszont kisebb. Következésképpen ezeket a tényezőket figyelembe lehetne venni a támogatás célba juttatásakor. |
| --- | --- |

37.

A holtteher kockázatának csökkentése céljából hatékonyabb célkitűzésekre van szükség. Ezenfelül a Bizottság nem, vagy csak kevés figyelmet fordított a holtterhet előre jelezni képes tényezők felismerésére. Megállapításra került például, hogy a holtteher általában nagyobb, ha a beruházást nagyobb társaságok viszik végbe, a környezetbarát beruházások esetében viszont kisebb. Következésképpen ezeket a tényezőket figyelembe lehetne venni a támogatás célba juttatásakor.

| 38. | Összefüggés áll fenn a társaság életképessége és egyrészt a beruházás fenntarthatósága, másrészt a holtteher között. A Számvevőszék azonban úgy ítéli meg, hogy a Bizottság túlságosan a fenntarthatóságra összpontosított, miközben túl könnyen elfogadta a holtteher magas kockázatát. |
| --- | --- |

38.

Összefüggés áll fenn a társaság életképessége és egyrészt a beruházás fenntarthatósága, másrészt a holtteher között. A Számvevőszék azonban úgy ítéli meg, hogy a Bizottság túlságosan a fenntarthatóságra összpontosított, miközben túl könnyen elfogadta a holtteher magas kockázatát.

| 39. | Példa erre a mezőgazdasági üzemekbe történő beruházás gyakorlata Belgium Flandria régiójában, ahol a gazdasági életképesség feltétele alapján a mezőgazdasági üzemek majdnem felét kizárják. Ezt a feltételt úgy hajtották végre, hogy teljes munkaidejű foglalkoztatottanként legalább 21 577 EUR bevételt követeltek meg. A program értékelését végző személyek azt állapították meg, hogy ezzel kizárták azokat az üzemeket, amelyek támogatásra szorultak, és amelyek esetében a holtteherhatások kisebbek voltak. |
| --- | --- |

39.

Példa erre a mezőgazdasági üzemekbe történő beruházás gyakorlata Belgium Flandria régiójában, ahol a gazdasági életképesség feltétele alapján a mezőgazdasági üzemek majdnem felét kizárják. Ezt a feltételt úgy hajtották végre, hogy teljes munkaidejű foglalkoztatottanként legalább 21 577 EUR bevételt követeltek meg. A program értékelését végző személyek azt állapították meg, hogy ezzel kizárták azokat az üzemeket, amelyek támogatásra szorultak, és amelyek esetében a holtteherhatások kisebbek voltak.

3. ellenőrzési kérdés: A projekteket vidéki térségekben hajtották-e végre és volt-e hatásuk?

A projektek helyszíne

5. megállapításA kiadások jelentős részét olyan térségekben hajtják végre, amelyek vidéki jellege nem meghatározó, a vidéki térségekre rendelkezésre álló összegek rovására.

| 40. | A Bizottság kevés adattal rendelkezik a vidékfejlesztési beruházások eredményeinek és hatásainak helyszínéről (lásd még 61. bekezdés). A Számvevőszék 300 EMOGA-projektből vett reprezentatív mintát és osztályozta a helyszínüket a vidékiség szempontjai szerint. Ezt az elérhető legjobb független viszonyítási alapok közül négy olyan felhasználásával valósította meg, amelyekhez az EU teljes területének osztályozásához rendelkezésre állt adat aszerint, hogy az vidékies vagy városias-e. A következő viszonyítási alapokat használtuk fel (további részletek a 2. mellékletben találhatók):






  a) | a korábbi programozási időszakban (1994–1999) a térséget vidékinek osztályozták-e? Ebben az időszakban a 33. cikk intézkedéseit az 1. célkitűzés alá nem tartozó térségek közül csak néhány, úgynevezett „5b. célkitűzés alá tartozó” térségben hajtották végre, amelyeknek eleget kellett tenniük a vidékiség bizonyos kritériumainak, és ezt a Bizottságnak jóvá kellett hagynia; |
| --- | --- | --- |

40.

A Bizottság kevés adattal rendelkezik a vidékfejlesztési beruházások eredményeinek és hatásainak helyszínéről (lásd még 61. bekezdés). A Számvevőszék 300 EMOGA-projektből vett reprezentatív mintát és osztályozta a helyszínüket a vidékiség szempontjai szerint. Ezt az elérhető legjobb független viszonyítási alapok közül négy olyan felhasználásával valósította meg, amelyekhez az EU teljes területének osztályozásához rendelkezésre állt adat aszerint, hogy az vidékies vagy városias-e. A következő viszonyítási alapokat használtuk fel (további részletek a 2. mellékletben találhatók):

a)

a korábbi programozási időszakban (1994–1999) a térséget vidékinek osztályozták-e? Ebben az időszakban a 33. cikk intézkedéseit az 1. célkitűzés alá nem tartozó térségek közül csak néhány, úgynevezett „5b. célkitűzés alá tartozó” térségben hajtották végre, amelyeknek eleget kellett tenniük a vidékiség bizonyos kritériumainak, és ezt a Bizottságnak jóvá kellett hagynia;

| b) | a NUTS III térség osztályozása az ESPON-tipológiában, amelyet a Bizottság és a tagállamok által együttesen irányított ESPON-program részeként dolgoztak ki; |
| --- | --- |

b)

a NUTS III térség osztályozása az ESPON-tipológiában, amelyet a Bizottság és a tagállamok által együttesen irányított ESPON-program részeként dolgoztak ki;

| c) | a NUTS III térség relatív vidékisége a statisztikai célokra elérhető nemzeti meghatározások szerint; |
| --- | --- |

c)

a NUTS III térség relatív vidékisége a statisztikai célokra elérhető nemzeti meghatározások szerint;

| d) | a NUTS III térség osztályozása az OECD-tipológiában, amely a népsűrűségen alapul, és amelyet a nemzetközi elemzésekben 1994 óta általánosan alkalmaztak. |
| --- | --- |

d)

a NUTS III térség osztályozása az OECD-tipológiában, amely a népsűrűségen alapul, és amelyet a nemzetközi elemzésekben 1994 óta általánosan alkalmaztak.

| 41. | A 2. tábla mutatja be annak az elemzésnek az eredményeit, hogy a viszonyítási alapok szerint a 300 beruházás hogyan osztályozható. Ez azt mutatja, hogy az 1. célkitűzés alá nem tartozó térségek esetében a tipizálástól függően 29 % (OECD) és 55 % (a korábbi 5b. célkitűzés besorolása) közötti kiadás a nem vidéki térségekbe kerül. Az 1. célkitűzés esetében a vidékfejlesztési támogatásban részesült régiók 9 %-a (OECD) és 22 %-a (nemzeti meghatározás) nem vidéki térségben van. |
| --- | --- |

41.

A 2. tábla mutatja be annak az elemzésnek az eredményeit, hogy a viszonyítási alapok szerint a 300 beruházás hogyan osztályozható. Ez azt mutatja, hogy az 1. célkitűzés alá nem tartozó térségek esetében a tipizálástól függően 29 % (OECD) és 55 % (a korábbi 5b. célkitűzés besorolása) közötti kiadás a nem vidéki térségekbe kerül. Az 1. célkitűzés esetében a vidékfejlesztési támogatásban részesült régiók 9 %-a (OECD) és 22 %-a (nemzeti meghatározás) nem vidéki térségben van.

2. tábla

A vidékfejlesztési beruházások helyszíne a 300 EMOGA-projekt reprezentatív mintájában

| Mintapopuláció | Korábbi 5b. célkitűzés alá tartozó | ESPON-tipológia | Nemzeti meghatározás | OECD-tipológia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nem | igen | városi | közepes | vidéki | városi | közepes | vidéki | városi | közepes | vidéki |
| 1. célkitűzés alá nem tartozó régiók | 55 % | 45 % | 47 % | 29 % | 25 % | 44 % | 7 % | 49 % | 29 % | 38 % | 33 % |
| 1. célkitűzés alá tartozó régiók | n/a | n/a | 21 % | 53 % | 26 % | 22 % | 2 % | 76 % | 9 % | 43 % | 48 % |

Mintapopuláció

Korábbi 5b. célkitűzés alá tartozó

ESPON-tipológia

Nemzeti meghatározás

OECD-tipológia

nem

igen

városi

közepes

vidéki

városi

közepes

vidéki

városi

közepes

vidéki

1. célkitűzés alá nem tartozó régiók

55 %

45 %

47 %

29 %

25 %

44 %

7 %

49 %

29 %

38 %

33 %

1. célkitűzés alá tartozó régiók

n/a

n/a

21 %

53 %

26 %

22 %

2 %

76 %

9 %

43 %

48 %

| 42. | A megelőző programozási időszakkal (1994–1999) egybevetve a vidéki térségeket támogató vidékfejlesztési beruházás (a korábbi 5b. célkitűzés) abszolút értéken 50 %-kal (körülbelül 1 500 millió EUR-val) és relatív értéken 70 %-kal esett vissza (15). Ez annak ellenére történt, hogy a VF költségvetése jelentősen növekedett. Mindez jól érzékelteti, hogy a vidéki térségek előnyben részesítésének hiánya, amelyet a rendelet lehetővé tesz, az ezekre a térségekre rendelkezésre álló pénzeszközök rovására ment. |
| --- | --- |

42.

A megelőző programozási időszakkal (1994–1999) egybevetve a vidéki térségeket támogató vidékfejlesztési beruházás (a korábbi 5b. célkitűzés) abszolút értéken 50 %-kal (körülbelül 1 500 millió EUR-val) és relatív értéken 70 %-kal esett vissza (15). Ez annak ellenére történt, hogy a VF költségvetése jelentősen növekedett. Mindez jól érzékelteti, hogy a vidéki térségek előnyben részesítésének hiánya, amelyet a rendelet lehetővé tesz, az ezekre a térségekre rendelkezésre álló pénzeszközök rovására ment.

| 43. | A 300 projektben a népsűrűség is elemzésre került. A teljes mintapopulációra a beruházási térség átlagos népsűrűségét mutatja a következő táblázat (ahol a LAU II a „legkisebb” közigazgatási szint, például a községek, a NUTS III a legnagyobb közigazgatási szint, például a tartományok). Az ellenőrzött beruházási intézkedések minden típusában mind a LAU II mind a NUTS III térségek népsűrűsége átlagban magasabb, mint a négyzetkilométerenként 120 fős európai átlag. Az 1. célkitűzésű régiók esetében az adatokat össze kell hasonlítani az 1. célkitűzésű térségek átlagos népsűrűségével, amely 81 fő/km2. |
| --- | --- |

43.

A 300 projektben a népsűrűség is elemzésre került. A teljes mintapopulációra a beruházási térség átlagos népsűrűségét mutatja a következő táblázat (ahol a LAU II a „legkisebb” közigazgatási szint, például a községek, a NUTS III a legnagyobb közigazgatási szint, például a tartományok). Az ellenőrzött beruházási intézkedések minden típusában mind a LAU II mind a NUTS III térségek népsűrűsége átlagban magasabb, mint a négyzetkilométerenként 120 fős európai átlag. Az 1. célkitűzésű régiók esetében az adatokat össze kell hasonlítani az 1. célkitűzésű térségek átlagos népsűrűségével, amely 81 fő/km2.

3. tábla

A VF-beruházások területének átlagos népsűrűsége a 300 EMOGA-projekt reprezentatív mintájában

| Mintapopuláció | A beruházás helyszínének népsűrűsége (fő/km2) |
| --- | --- |
| LAU II | NUTS III |
| 1. célkitűzés alá nem tartozó régiók | 259 | 242 |
| 1. célkitűzés alá tartozó régiók | 237 | 246 |

Mintapopuláció

A beruházás helyszínének népsűrűsége (fő/km2)

LAU II

NUTS III

1. célkitűzés alá nem tartozó régiók

259

242

1. célkitűzés alá tartozó régiók

237

246

| 44. | Ennek az elemzésnek a jelentőségét a népsűrűség és a gazdasági teljesítmény közötti összefüggés adja. Minél magasabb a népsűrűség, annál nagyobb az egy főre jutó GDP. A 3. tábla eredményei azt mutatják, hogy a VF-beruházások általában olyan LAU II és NUTS III térségekben történnek, amelyekben az egy főre jutó GDP magasabb, mint az uniós átlag. |
| --- | --- |

44.

Ennek az elemzésnek a jelentőségét a népsűrűség és a gazdasági teljesítmény közötti összefüggés adja. Minél magasabb a népsűrűség, annál nagyobb az egy főre jutó GDP. A 3. tábla eredményei azt mutatják, hogy a VF-beruházások általában olyan LAU II és NUTS III térségekben történnek, amelyekben az egy főre jutó GDP magasabb, mint az uniós átlag.

| 45. | Az ESPON-osztályozás egy jellemzője, hogy a tipológiában városiként meghatározott térségekben a legmagasabb a GDP, vagyis ezek a leggazdagabb térségek. A minta eredményei így tehát azt mutatják, hogy a felülvizsgált intézkedésekre fordított kiadások jelentős részét (az 1. célkitűzés alá nem tartozó régiókban 47 %-ban, az 1. célkitűzés alá tartozó régiókban 21 %-ban) a legmagasabb GDP-vel rendelkező térségekben hajtják végre, szemben a területi egyenlőtlenségeket csökkenteni kívánó célkitűzéssel (lásd 6. bekezdés). |
| --- | --- |

45.

Az ESPON-osztályozás egy jellemzője, hogy a tipológiában városiként meghatározott térségekben a legmagasabb a GDP, vagyis ezek a leggazdagabb térségek. A minta eredményei így tehát azt mutatják, hogy a felülvizsgált intézkedésekre fordított kiadások jelentős részét (az 1. célkitűzés alá nem tartozó régiókban 47 %-ban, az 1. célkitűzés alá tartozó régiókban 21 %-ban) a legmagasabb GDP-vel rendelkező térségekben hajtják végre, szemben a területi egyenlőtlenségeket csökkenteni kívánó célkitűzéssel (lásd 6. bekezdés).

| 46. | Az eredmények különösen figyelemre méltóak az 1. célkitűzés alá tartozó régiók esetében, melyek összességében az EU legszegényebb térségei. A beruházások helyszíneinek átlagos népsűrűségi adatai nagyon hasonlók az 1. célkitűzésen belüli és kívüli régiók esetében (lásd 3. tábla). Ez azt jelzi, hogy a beruházások az 1. célkitűzés alá tartozó régiók leggazdagabb részeiben összpontosulnak. |
| --- | --- |

46.

Az eredmények különösen figyelemre méltóak az 1. célkitűzés alá tartozó régiók esetében, melyek összességében az EU legszegényebb térségei. A beruházások helyszíneinek átlagos népsűrűségi adatai nagyon hasonlók az 1. célkitűzésen belüli és kívüli régiók esetében (lásd 3. tábla). Ez azt jelzi, hogy a beruházások az 1. célkitűzés alá tartozó régiók leggazdagabb részeiben összpontosulnak.

A helyszínen felülvizsgált projektek eredménye és hatása

6. megállapításA projektek hatásainak beazonosítása nem mindig volt lehetséges, de amikor erre mód nyílt, a hatékonyságukat növelő fő tényező a szinergiájuk volt más projektekkel és az, hogy vidéki térségekben került rájuk sor.

| 47. | A tagállamok felkeresése során felülvizsgált 31 projekt elemzésének részeként a vizsgálat feltette a kérdést: „Melyek voltak a projekt eredményei, és melyek voltak az ezeket meghatározó fő változók?” A következő oldalon található fényképek az ellenőrzött projektek közül négyet mutatnak be. A III. melléklet részletesebben leírja ezeket a projekteket, amelyek jól érzékeltetik az alábbi megállapításokat. Az itt bemutatott eredmények nem általánosíthatók, mert a minta kiválasztása önkényes alapon történt, és cél volt az is, hogy példákat mutassunk a jól bevált gyakorlatokra. |
| --- | --- |

47.

A tagállamok felkeresése során felülvizsgált 31 projekt elemzésének részeként a vizsgálat feltette a kérdést: „Melyek voltak a projekt eredményei, és melyek voltak az ezeket meghatározó fő változók?” A következő oldalon található fényképek az ellenőrzött projektek közül négyet mutatnak be. A III. melléklet részletesebben leírja ezeket a projekteket, amelyek jól érzékeltetik az alábbi megállapításokat. Az itt bemutatott eredmények nem általánosíthatók, mert a minta kiválasztása önkényes alapon történt, és cél volt az is, hogy példákat mutassunk a jól bevált gyakorlatokra.

1. pont: A kihatások (eredmények és hatások) nem mindig beazonosíthatók

| 48. | A felülvizsgált projektek közül 10-ben világos eredményeket és hatásokat találtunk. További 15 projekt (16) esetében néhány hatásra találtunk bizonyítékot, bár a szándékolt hatásoknak nem mindegyikére. A fennmaradó 6 projekt (17) esetében hatás egyáltalán nem, vagy csak kis mértékben volt tapasztalható. Ezeket az adatokat a tagállamok általában nem gyűjtötték össze, és az is előfordult, hogy azt állították, hogy ez az értékelést végző személyek felelőssége. |
| --- | --- |

48.

A felülvizsgált projektek közül 10-ben világos eredményeket és hatásokat találtunk. További 15 projekt (16) esetében néhány hatásra találtunk bizonyítékot, bár a szándékolt hatásoknak nem mindegyikére. A fennmaradó 6 projekt (17) esetében hatás egyáltalán nem, vagy csak kis mértékben volt tapasztalható. Ezeket az adatokat a tagállamok általában nem gyűjtötték össze, és az is előfordult, hogy azt állították, hogy ez az értékelést végző személyek felelőssége.

2. pont: A projektek hatékonyabbak, ha szinergia alakul ki

| 49. | A felülvizsgált projektek közül 20-ban találtunk szinergiahatást. Ez azt jelenti, hogy a projekteket nem elkülönítve hajtották végre, hanem kapcsolódtak más projektekhez. Ezek a projektek általában egy tágabb elgondolás, például egy helyi fejlesztési stratégia (pl. falufejlesztés vagy turizmusfejlesztés) részei voltak. A többi 11 projekt (18) esetében szinergiahatás nem volt megállapítható. A Számvevőszék azt találta, hogy az elkülönült projekteknek, amelyek nem álltak kapcsolatban más projektekkel, kisebb hatásuk volt, és kevésbé voltak hatékonyak. |
| --- | --- |

49.

A felülvizsgált projektek közül 20-ban találtunk szinergiahatást. Ez azt jelenti, hogy a projekteket nem elkülönítve hajtották végre, hanem kapcsolódtak más projektekhez. Ezek a projektek általában egy tágabb elgondolás, például egy helyi fejlesztési stratégia (pl. falufejlesztés vagy turizmusfejlesztés) részei voltak. A többi 11 projekt (18) esetében szinergiahatás nem volt megállapítható. A Számvevőszék azt találta, hogy az elkülönült projekteknek, amelyek nem álltak kapcsolatban más projektekkel, kisebb hatásuk volt, és kevésbé voltak hatékonyak.

| 50. | A tagállamok nem mindig követelik meg, hogy a projektek részei legyenek egy tágabb elgondolásnak vagy egy helyi fejlesztési tervnek. Ilyen esetekben, különösen a 33. cikk intézkedéseinél, a hatékony célkitűzés növelné a támogatás hatékonyságát. |
| --- | --- |

50.

A tagállamok nem mindig követelik meg, hogy a projektek részei legyenek egy tágabb elgondolásnak vagy egy helyi fejlesztési tervnek. Ilyen esetekben, különösen a 33. cikk intézkedéseinél, a hatékony célkitűzés növelné a támogatás hatékonyságát.

3. pont: Helyszín és vidéki térségekre gyakorolt hatás

| 51. | A fő hatásokat az összes felülvizsgált projekt esetében a beruházás tőszomszédságában valósították meg. Csak 7 projektnek (19) volt hatása a tágabb térségre is. |
| --- | --- |

51.

A fő hatásokat az összes felülvizsgált projekt esetében a beruházás tőszomszédságában valósították meg. Csak 7 projektnek (19) volt hatása a tágabb térségre is.

| 52. | Az eredmények és a hatások a felülvizsgált projektek közül 19-ben járultak hozzá pozitívan a vidéki térségek fejlesztéséhez. A maradék 12 projektben a Számvevőszék azonban nem talált ilyen pozitív hozzájárulást: 6 esetben hatás egyáltalán nem, vagy csak kis mértékben jelentkezett (lásd 48. bekezdés) és másik 6 esetben (20) ez egy városban vagy nem vidéki térségben mutatkozott. Ezeknek jóval kisebb hatása van a vidékfejlesztésre, és így nem kezelik hatékonyan a vidéki térségek problémáit. |
| --- | --- |

52.

Az eredmények és a hatások a felülvizsgált projektek közül 19-ben járultak hozzá pozitívan a vidéki térségek fejlesztéséhez. A maradék 12 projektben a Számvevőszék azonban nem talált ilyen pozitív hozzájárulást: 6 esetben hatás egyáltalán nem, vagy csak kis mértékben jelentkezett (lásd 48. bekezdés) és másik 6 esetben (20) ez egy városban vagy nem vidéki térségben mutatkozott. Ezeknek jóval kisebb hatása van a vidékfejlesztésre, és így nem kezelik hatékonyan a vidéki térségek problémáit.

| 1. fénykép




  15. sz. projekt, kilátó építése Brandenburgban | 2. fénykép




  11. sz. projekt, állami termőföld-vásárlás Hollandiában |
| --- | --- |

1. fénykép

Image

15. sz. projekt, kilátó építése Brandenburgban

2. fénykép

Image

11. sz. projekt, állami termőföld-vásárlás Hollandiában

| 3. fénykép




  19. sz. projekt, a kirchwahlingeni faluközpont felújítása Niedersachsenben | 4. fénykép




  22. sz. projekt, a régi beton vízvezetékek korszerűsítése csővezetékek és szivattyúk föld alatti rendszerével Spanyolországban |
| --- | --- |

3. fénykép

Image

19. sz. projekt, a kirchwahlingeni faluközpont felújítása Niedersachsenben

4. fénykép

Image

22. sz. projekt, a régi beton vízvezetékek korszerűsítése csővezetékek és szivattyúk föld alatti rendszerével Spanyolországban

4. ellenőrzési kérdés: Megfelelő-e a végeredmények (eredmények és hatások) felügyelete és értékelése?

A felügyeleti és értékelési rendszer átfogó kerete és végrehajtása

7. megállapításAz a mód, ahogy a Bizottság és a tagállamok végrehajtják a felügyeleti és értékelési rendszert, nem nyújt megfelelő és megbízható tájékoztatást a VF-beruházások teljesítményeiről, eredményeiről és hatásairól.

| 53. | A felügyeleti és értékelési rendszer mintáját meghatározza a jogalap, beleértve például az operatív célok és a várt hatások, lehetőség szerint a felügyeleti és az értékelési becslések által számszerűsített felvételét a vidékfejlesztési politikákba. |
| --- | --- |

53.

A felügyeleti és értékelési rendszer mintáját meghatározza a jogalap, beleértve például az operatív célok és a várt hatások, lehetőség szerint a felügyeleti és az értékelési becslések által számszerűsített felvételét a vidékfejlesztési politikákba.

| 54. | A felügyelet esetében a jogalap megköveteli a tagállamoktól, hogy a célkitűzéseikkel kapcsolatos intézkedések alakulásáról éves időközi jelentéseket nyújtsanak be a Bizottsághoz. Ehhez, amikor csak lehetséges, a Bizottság által elkészített iránymutatásokban meghatározott közös mutatókat kell alkalmazni. A tagállamok által jelentett közös mutatók alapján a Bizottság rendszeres időközönként összefoglaló jelentést készít el. |
| --- | --- |

54.

A felügyelet esetében a jogalap megköveteli a tagállamoktól, hogy a célkitűzéseikkel kapcsolatos intézkedések alakulásáról éves időközi jelentéseket nyújtsanak be a Bizottsághoz. Ehhez, amikor csak lehetséges, a Bizottság által elkészített iránymutatásokban meghatározott közös mutatókat kell alkalmazni. A tagállamok által jelentett közös mutatók alapján a Bizottság rendszeres időközönként összefoglaló jelentést készít el.

| 55. | Háromféle értékelést végeznek el: előzetes értékelést (a program tervezési szakaszában), félidős értékelést (legkésőbb 2003. december 31-ig, és ha szükséges, a naprakésszé tett változatát két évvel később) valamint utólagos értékelést (2008. december 31-ig). A Bizottság az értékelés elvégzésre szakembereket is szerződtet, akik összegző beszámolókat készítenek a tagállamok megelőző programozási időszakra vonatkozó utólagos értékeléseiben tartalmazott információkról (amely 2003-ban vált elérhetővé), és a jelenlegi programozási időszak félidős értékeléseiről. |
| --- | --- |

55.

Háromféle értékelést végeznek el: előzetes értékelést (a program tervezési szakaszában), félidős értékelést (legkésőbb 2003. december 31-ig, és ha szükséges, a naprakésszé tett változatát két évvel később) valamint utólagos értékelést (2008. december 31-ig). A Bizottság az értékelés elvégzésre szakembereket is szerződtet, akik összegző beszámolókat készítenek a tagállamok megelőző programozási időszakra vonatkozó utólagos értékeléseiben tartalmazott információkról (amely 2003-ban vált elérhetővé), és a jelenlegi programozási időszak félidős értékeléseiről.

| 56. | Tekintettel arra, hogy a Bizottság megpróbálta megoldani a jelenlegi hiányosságok némelyikét és az új programozási időszakra változtatásokat javasolt, a Számvevőszék szerint a felügyeleti és értékelési rendszer átfogó kerete általában megfelelő. |
| --- | --- |

56.

Tekintettel arra, hogy a Bizottság megpróbálta megoldani a jelenlegi hiányosságok némelyikét és az új programozási időszakra változtatásokat javasolt, a Számvevőszék szerint a felügyeleti és értékelési rendszer átfogó kerete általában megfelelő.

| 57. | A Számvevőszék elemezte, hogy a Bizottság és a tagállamok hogyan hajtották végre a felügyeleti és értékelési rendszert. A Számvevőszék megállapította, hogy sem a Bizottság, sem a tagállamok nem felügyelik és nem értékelik megfelelően a VF-beruházások teljesítményeit, eredményeit és hatásait. Ez azt jelenti, hogy nincsenek elégséges ismereteik ahhoz, hogy a beruházási intézkedéseket hatékonyan irányítsák. |
| --- | --- |

57.

A Számvevőszék elemezte, hogy a Bizottság és a tagállamok hogyan hajtották végre a felügyeleti és értékelési rendszert. A Számvevőszék megállapította, hogy sem a Bizottság, sem a tagállamok nem felügyelik és nem értékelik megfelelően a VF-beruházások teljesítményeit, eredményeit és hatásait. Ez azt jelenti, hogy nincsenek elégséges ismereteik ahhoz, hogy a beruházási intézkedéseket hatékonyan irányítsák.

| 58. | A Számvevőszék a következő hiányosságokat állapította meg:






  a) | A tagállamok programjaiban általában nem határozták meg megfelelően a célkitűzéseket a projekt és az intézkedés szintjén, valamint a mutatókat és a célokat. |
| --- | --- | --- |

58.

A Számvevőszék a következő hiányosságokat állapította meg:

a)

A tagállamok programjaiban általában nem határozták meg megfelelően a célkitűzéseket a projekt és az intézkedés szintjén, valamint a mutatókat és a célokat.

| b) | Még ha megfelelően meg is határozták a mutatókat, több tagállam a projektek eredményeiről nem gyűjtötte be és nem jelentette az adatokat, még akkor sem, ha erre lett volna a lehetőség. |
| --- | --- |

b)

Még ha megfelelően meg is határozták a mutatókat, több tagállam a projektek eredményeiről nem gyűjtötte be és nem jelentette az adatokat, még akkor sem, ha erre lett volna a lehetőség.

| c) | Amikor az adatokat jelentették, a teljesítményt, az eredményt és a hatást jelző mutatók számos esetben nem voltak megbízhatóak. Az uniós megvalósításokat túlbecsülték, mivel belevették a nemzeti társfinanszírozást, és mert az eredményeket kettősen jelentették. Ezenfelül az adatokat a tervezett számadatokra és becslésekre alapozták, és a nemzeti tisztviselők általában ezeket nem vetették egybe a valósággal. |
| --- | --- |

c)

Amikor az adatokat jelentették, a teljesítményt, az eredményt és a hatást jelző mutatók számos esetben nem voltak megbízhatóak. Az uniós megvalósításokat túlbecsülték, mivel belevették a nemzeti társfinanszírozást, és mert az eredményeket kettősen jelentették. Ezenfelül az adatokat a tervezett számadatokra és becslésekre alapozták, és a nemzeti tisztviselők általában ezeket nem vetették egybe a valósággal.

| d) | A Bizottság azt kérte, hogy az adatok a kötelezettségvállalásokra és ne a kifizetésekre alapuljanak, így a kifizetett összegekkel és következésképpen a pénzügyi jelentéstétellel nincs meg a közvetlen kapcsolat. Ez azt is jelenti, hogy a számadatok nem azok, amelyeket valójában megvalósítottak, és hogy a teljesítményeket és az eredményeket túl korán, vagy túlbecsülve jelentik (pl. amikor a projekteket törlik). |
| --- | --- |

d)

A Bizottság azt kérte, hogy az adatok a kötelezettségvállalásokra és ne a kifizetésekre alapuljanak, így a kifizetett összegekkel és következésképpen a pénzügyi jelentéstétellel nincs meg a közvetlen kapcsolat. Ez azt is jelenti, hogy a számadatok nem azok, amelyeket valójában megvalósítottak, és hogy a teljesítményeket és az eredményeket túl korán, vagy túlbecsülve jelentik (pl. amikor a projekteket törlik).

| e) | A 33. cikk tekintetében, a különböző típusú projektek nagy változatossága miatt a Bizottság nem szolgál helytálló közös teljesítménymutatókkal. Így nem jelentik, hogy voltaképpen mit is finanszíroztak. |
| --- | --- |

e)

A 33. cikk tekintetében, a különböző típusú projektek nagy változatossága miatt a Bizottság nem szolgál helytálló közös teljesítménymutatókkal. Így nem jelentik, hogy voltaképpen mit is finanszíroztak.

| 59. | Ezek a hiányosságok így befolyásolják a tagállamoknak azokat az éves időközi jelentéseit, amelyekben az adatokról jelentést tesznek. Ezeknek a jelentéseknek a közös mutatói adják a Mezőgazdasági Tanács által megkövetelt, és a Bizottság által elkészített jelentés, azaz „Az EU vidékfejlesztésének felügyeleti adatai – összefoglaló jelentés” alapját. A legutolsó, 2001–2003 közötti időszakra vonatkozó, 2005 májusában elkészített jelentés a pénzügyi végrehajtásra összpontosít, és csak kevés adattal szolgál a teljesítmények és eredmények felügyeletéről. A jelentés nem teljes, mert az 1. célkitűzés alá tartozó régiók adatai még nem álltak rendelkezésre. A jelentés továbbá nem vethető össze a 2000. évvel, mert a Bizottság 2001-ben megváltoztatta a mutatókat, és a 2000. év naprakésszé tett számadatai csak részben állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

59.

Ezek a hiányosságok így befolyásolják a tagállamoknak azokat az éves időközi jelentéseit, amelyekben az adatokról jelentést tesznek. Ezeknek a jelentéseknek a közös mutatói adják a Mezőgazdasági Tanács által megkövetelt, és a Bizottság által elkészített jelentés, azaz „Az EU vidékfejlesztésének felügyeleti adatai – összefoglaló jelentés” alapját. A legutolsó, 2001–2003 közötti időszakra vonatkozó, 2005 májusában elkészített jelentés a pénzügyi végrehajtásra összpontosít, és csak kevés adattal szolgál a teljesítmények és eredmények felügyeletéről. A jelentés nem teljes, mert az 1. célkitűzés alá tartozó régiók adatai még nem álltak rendelkezésre. A jelentés továbbá nem vethető össze a 2000. évvel, mert a Bizottság 2001-ben megváltoztatta a mutatókat, és a 2000. év naprakésszé tett számadatai csak részben állnak rendelkezésre.

| 60. | A hiányosságok (lásd 58. bekezdés) az értékelési jelentéseket is befolyásolják. Az értékelésekkel kapcsolatos további probléma a „közös értékelési kérdések” korlátozott használhatósága. Ezek olyan értékelési kérdések, kritériumok és mutatók, melyeket a Bizottság fejlesztett ki, és melyeket a jogalap megkövetel. A Számvevőszék ellenőrzése azt tárta fel, hogy ezeknek a kérdéseknek a nagyobb részét az értékelést végző személyek nem válaszolják meg, mert a kérdések, kritériumok és mutatók jelentős része nem odavágó, vagy ha az, akkor az adatokat nem jelentik, vagy azok nem számszerűsíthetők. |
| --- | --- |

60.

A hiányosságok (lásd 58. bekezdés) az értékelési jelentéseket is befolyásolják. Az értékelésekkel kapcsolatos további probléma a „közös értékelési kérdések” korlátozott használhatósága. Ezek olyan értékelési kérdések, kritériumok és mutatók, melyeket a Bizottság fejlesztett ki, és melyeket a jogalap megkövetel. A Számvevőszék ellenőrzése azt tárta fel, hogy ezeknek a kérdéseknek a nagyobb részét az értékelést végző személyek nem válaszolják meg, mert a kérdések, kritériumok és mutatók jelentős része nem odavágó, vagy ha az, akkor az adatokat nem jelentik, vagy azok nem számszerűsíthetők.

| 61. | A felügyelet és az értékelés csak korlátozott mértékben nyújt tájékoztatást arról, hogy a teljesítményeket, az eredményeket és a hatásokat hol valósították meg. Az ilyen információ pedig szükséges lenne annak elemzéséhez, hogy a problémákat a leginkább rászoruló vidéki térségekben kezelik-e. Mint ilyen, ez volna a célkitűzés ésszerű befejezése, és lehetővé tenné a támogatás hatékonyságának mérését. |
| --- | --- |

61.

A felügyelet és az értékelés csak korlátozott mértékben nyújt tájékoztatást arról, hogy a teljesítményeket, az eredményeket és a hatásokat hol valósították meg. Az ilyen információ pedig szükséges lenne annak elemzéséhez, hogy a problémákat a leginkább rászoruló vidéki térségekben kezelik-e. Mint ilyen, ez volna a célkitűzés ésszerű befejezése, és lehetővé tenné a támogatás hatékonyságának mérését.

| 62. | A Bizottság az eredményes pénzgazdálkodást éveken keresztül a tevékenységalapú irányítás eljárásain keresztül közelítette meg. Ez átfogó szinten mutatókkal szolgál a vidékfejlesztés teljesítményéről és hatásáról. Ezek a mutatók azonban nem nyújtanak semmilyen betekintést abba, hogy mit finanszíroztak, és hogy mit vittek véghez. A teljesítménymutatók a Bizottság tervbe vett tevékenységeit írják le, és a beruházási intézkedésekhez az egyetlen használható hatásmutató a vidékfejlesztési kiadás, mint a teljes EMOGA-kiadás része. |
| --- | --- |

62.

A Bizottság az eredményes pénzgazdálkodást éveken keresztül a tevékenységalapú irányítás eljárásain keresztül közelítette meg. Ez átfogó szinten mutatókkal szolgál a vidékfejlesztés teljesítményéről és hatásáról. Ezek a mutatók azonban nem nyújtanak semmilyen betekintést abba, hogy mit finanszíroztak, és hogy mit vittek véghez. A teljesítménymutatók a Bizottság tervbe vett tevékenységeit írják le, és a beruházási intézkedésekhez az egyetlen használható hatásmutató a vidékfejlesztési kiadás, mint a teljes EMOGA-kiadás része.

| 63. | Az a mód, ahogy a felügyeleti és értékelési rendszert végrehajtották, olyan helyzetet teremtett, hogy a jelentés nem nyújt megbízható képet a VF-beruházások teljesítményeiről, eredményeiről és hatásairól. Nem világos, hogy mit finanszíroztak (teljesítmények), mit valósítottak meg (eredmények, hatások) és mindez hogyan járult hozzá a vidéki térségek problémáinak kezeléséhez. |
| --- | --- |

63.

Az a mód, ahogy a felügyeleti és értékelési rendszert végrehajtották, olyan helyzetet teremtett, hogy a jelentés nem nyújt megbízható képet a VF-beruházások teljesítményeiről, eredményeiről és hatásairól. Nem világos, hogy mit finanszíroztak (teljesítmények), mit valósítottak meg (eredmények, hatások) és mindez hogyan járult hozzá a vidéki térségek problémáinak kezeléséhez.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| 64. | A Számvevőszék megállapította, hogy lényeges információk hiányoztak annak a kérdésnek a megválaszolásához, hogy a vidékfejlesztési beruházási intézkedések hatékonyan kezelik-e a vidéki térségek problémáit. Így nem lehet megállapítani, hogy milyen pénzeszközök milyen célkitűzés megvalósításához járultak hozzá. Ezen információk hiánya részben a vidékfejlesztési rendeletnek köszönhető, amely túl általános célkitűzésekhez intézkedések széles körét kínálja. Továbbá a tagállamok programjai a vidéki térségek problémáinak kezeléséhez nem határoztak meg világos stratégiákat (lásd 16–18. bekezdés).






  — | A Bizottságnak a következő programozási időszakra biztosítania kell, hogy amikor elfogadja a vidékfejlesztési programokat, a tagállamok világos stratégiákat határozzanak meg, amelyek egyértelmű célkitűzésekhez kapcsolódnak, és amelyek a beruházások tekintetében lehetővé teszik a költséghatékonyság felmérését. |
| --- | --- | --- |

64.

A Számvevőszék megállapította, hogy lényeges információk hiányoztak annak a kérdésnek a megválaszolásához, hogy a vidékfejlesztési beruházási intézkedések hatékonyan kezelik-e a vidéki térségek problémáit. Így nem lehet megállapítani, hogy milyen pénzeszközök milyen célkitűzés megvalósításához járultak hozzá. Ezen információk hiánya részben a vidékfejlesztési rendeletnek köszönhető, amely túl általános célkitűzésekhez intézkedések széles körét kínálja. Továbbá a tagállamok programjai a vidéki térségek problémáinak kezeléséhez nem határoztak meg világos stratégiákat (lásd 16–18. bekezdés).

—

A Bizottságnak a következő programozási időszakra biztosítania kell, hogy amikor elfogadja a vidékfejlesztési programokat, a tagállamok világos stratégiákat határozzanak meg, amelyek egyértelmű célkitűzésekhez kapcsolódnak, és amelyek a beruházások tekintetében lehetővé teszik a költséghatékonyság felmérését.

| 65. | A vidékfejlesztési intézkedéseket végrehajtó tagállami programok a támogatást jelentős mértékben a mezőgazdasági ágazatra összpontosítják, és így közel maradnak a rendelet egyik átfogó célkitűzéséhez: hozzájárulnak a KAP célkitűzéseinek megvalósításához. Ez a mezőgazdaságra való erőteljes összpontosítás kockára teszi azonban a rendelet másik átfogó célkitűzésének megvalósítását: a vidéki térségek gazdasági és társadalmi kohéziójához való hozzájárulást, amelyet a legjobban a más strukturális alapokban alkalmazott területi megközelítéssel lehetne szolgálni (lásd 19–26. bekezdés).






  — | A 2007–2013 közötti programozási időszak szabályainak megállapításakor kellő figyelmet kell fordítani a rendelet két, a KAP-hoz kapcsolódó, és a területi egyenlőtlenségek csökkentését célul kitűző fő célkitűzése közötti egyensúlyra. |
| --- | --- | --- |

65.

A vidékfejlesztési intézkedéseket végrehajtó tagállami programok a támogatást jelentős mértékben a mezőgazdasági ágazatra összpontosítják, és így közel maradnak a rendelet egyik átfogó célkitűzéséhez: hozzájárulnak a KAP célkitűzéseinek megvalósításához. Ez a mezőgazdaságra való erőteljes összpontosítás kockára teszi azonban a rendelet másik átfogó célkitűzésének megvalósítását: a vidéki térségek gazdasági és társadalmi kohéziójához való hozzájárulást, amelyet a legjobban a más strukturális alapokban alkalmazott területi megközelítéssel lehetne szolgálni (lásd 19–26. bekezdés).

—

A 2007–2013 közötti programozási időszak szabályainak megállapításakor kellő figyelmet kell fordítani a rendelet két, a KAP-hoz kapcsolódó, és a területi egyenlőtlenségek csökkentését célul kitűző fő célkitűzése közötti egyensúlyra.

| 66. | A rendelet nem határozza meg a vidéki térségeket, és nem köti ki azokat a feltételeket sem, amelyeknek eleget kell tenniük. A tagállamoktól nem követelik meg, hogy vidékfejlesztési programjaikban meghatározzák a vidéki térségeket. Hiányoznak a hatékony feltételek és kiválasztási eljárások ahhoz, hogy a pénzeszközöket a leginkább rászoruló földrajzi térségeknek és kedvezményezetteknek jutassák el (lásd 29–34. bekezdés).






  — | A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a hatékonyság céljából a tagállamok programjai az igények fényében rangsorolják a pénzeszközök elosztását. Az ilyen rangsorolásnak hasznára válna a leginkább rászoruló térségek és kedvezményezettek világos beazonosítása. |
| --- | --- | --- |

66.

A rendelet nem határozza meg a vidéki térségeket, és nem köti ki azokat a feltételeket sem, amelyeknek eleget kell tenniük. A tagállamoktól nem követelik meg, hogy vidékfejlesztési programjaikban meghatározzák a vidéki térségeket. Hiányoznak a hatékony feltételek és kiválasztási eljárások ahhoz, hogy a pénzeszközöket a leginkább rászoruló földrajzi térségeknek és kedvezményezetteknek jutassák el (lásd 29–34. bekezdés).

—

A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a hatékonyság céljából a tagállamok programjai az igények fényében rangsorolják a pénzeszközök elosztását. Az ilyen rangsorolásnak hasznára válna a leginkább rászoruló térségek és kedvezményezettek világos beazonosítása.

| 67. | A Bizottságnak kevés adata van a beruházások eredményeinek és hatásainak helyszínéről. A Számvevőszék megállapította, hogy ezeknek a kiadásoknak egy jelentős részét olyan térségekben hajtják végre, amelyek meghatározó módon nem vidékiek, és hogy a megelőző programozási időszakkal egybevetve, a vidéki térségekre fordított beruházási támogatás jelentősen csökkent (lásd 40–46. bekezdés).






  — | A vidékfejlesztési programok jóváhagyása során a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy a tagállamok világosan indokolták, hogy melyik térségekben van a leginkább szükség a beruházásokra. |
| --- | --- | --- |

67.

A Bizottságnak kevés adata van a beruházások eredményeinek és hatásainak helyszínéről. A Számvevőszék megállapította, hogy ezeknek a kiadásoknak egy jelentős részét olyan térségekben hajtják végre, amelyek meghatározó módon nem vidékiek, és hogy a megelőző programozási időszakkal egybevetve, a vidéki térségekre fordított beruházási támogatás jelentősen csökkent (lásd 40–46. bekezdés).

—

A vidékfejlesztési programok jóváhagyása során a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy a tagállamok világosan indokolták, hogy melyik térségekben van a leginkább szükség a beruházásokra.

| 68. | A helyszínen felülvizsgált projektek eredményeinek és hatásainak tekintetében azt találtuk, hogy a hatás megállapítása nehéz volt, de a hatékonyságot pozitívan befolyásoló tényező volt a más projektekkel való szinergia és az, hogy vidéki térségekben került rájuk sor (lásd 47–53. bekezdés).






  — | A Bizottságnak ösztönöznie kell a tagállamokat, hogy elemezzék azokat a fő tényezőket, amelyek befolyásolják a beruházási projektek sikerét, és hogy terjesszék a jól bevált gyakorlatokat. |
| --- | --- | --- |

68.

A helyszínen felülvizsgált projektek eredményeinek és hatásainak tekintetében azt találtuk, hogy a hatás megállapítása nehéz volt, de a hatékonyságot pozitívan befolyásoló tényező volt a más projektekkel való szinergia és az, hogy vidéki térségekben került rájuk sor (lásd 47–53. bekezdés).

—

A Bizottságnak ösztönöznie kell a tagállamokat, hogy elemezzék azokat a fő tényezőket, amelyek befolyásolják a beruházási projektek sikerét, és hogy terjesszék a jól bevált gyakorlatokat.

| 69. | A felügyeleti és értékelési rendszer a Bizottságnak és a tagállamoknak nem kínál elégséges és hitelt érdemlő tájékoztatást a teljesítményekről, az eredményekről és a hatásokról (lásd 53–63. bekezdés).






  — | A Bizottságnak javítania kell az adatgyűjtésen és a jelentéstételen, hogy a beruházások hatékonyságáról tájékozottabb legyen. |
| --- | --- | --- |

69.

A felügyeleti és értékelési rendszer a Bizottságnak és a tagállamoknak nem kínál elégséges és hitelt érdemlő tájékoztatást a teljesítményekről, az eredményekről és a hatásokról (lásd 53–63. bekezdés).

—

A Bizottságnak javítania kell az adatgyűjtésen és a jelentéstételen, hogy a beruházások hatékonyságáról tájékozottabb legyen.

Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2006. június 28-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Hubert WEBER

elnök

---

(1)  A 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.), 10. cikk.

1

(2)  Az 1999. május 17-i 1257/1999/EK tanácsi rendelet az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről (HL L 160., 1999.6.26., 80. o.).

2

(3)  2005/3. sz. különjelentés (HL C 279., 2005.11.11.), 2003/4. sz. különjelentés (HL C 151., 2003.6.27.), 2004/9. sz. különjelentés (HL C 67., 2005.3.18.).

3

(4)  A KAP első pillére a gazdálkodóknak közvetlen kifizetéseken keresztül adott támogatásból áll.

4

(5)  Az 1257/1999/EK rendelet 1. cikke.

5

(6)  Az 1257/1999/EK rendelet 4., 25. és 33. cikke.

6

(7)  A fejlődésben hátramaradt NUTS II. régiók, amelyek ismérve, hogy az egy főre jutó GDP kevesebb, mint a közösségi átlag 75 %-a.

7

(8)  Az 1994–1999. időszak 5b. célkitűzés alá tartozó programjainak utólagos értékelése, 2003. augusztus; A 2000–2006-ra vonatkozó félidős értékelések összefoglaló jelentése, 2006. február.

8

(9)  Új partnerség a kohézió érdekében, harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról, 2004. február, 29. o.

9

(10)  A Corkban tartott európai vidékfejlesztési konferencia következtetései, 1996. november 7–9.

10

(11)  A Salzburgban tartott második európai vidékfejlesztési konferencia következtetései, 2003. november 12–14.

11

(12)  Például még ha sor kerül is a terület eltérő részein felmerülő problémáknak az elemzésére, ez csak általánosságban történik, anélkül, hogy beazonosítanák, melyik konkrét vidéki térségnek milyen problémája van. Ezenfelül a problémák vagy igények leírását nem használják fel arra, hogy a vidékfejlesztési intézkedéseket hozzáigazítsák az eltérő térségek igényeihez.

12

(13)  „A vidékfejlesztés mint a munkahelyteremtés és növekedés eszköze” bizottsági hírlevél, 2005.

13

(14)  DG AGRI-ismertető – Új távlatok az EU vidékfejlesztésében, 7. o.

14

(15)  Forrás: A Bizottság számviteli adatainak számvevőszéki elemzése.

15

Forrás:

(16)  1–5., 7–9., 16., 18., 19., 22., 23., 30., 31. sz. projekt (lásd I. melléklet).

16

I. melléklet

(17)  12., 15., 17., 20., 26. és 27. sz. projekt (lásd I. melléklet).

17

I. melléklet

(18)  1., 2., 3., 4., 7., 8., 9., 12., 17., 20. és 31. sz. projekt (lásd I. melléklet).

18

I. melléklet

(19)  5., 6., 7., 8., 9., 10. és 11. sz. projekt (lásd I. melléklet).

19

I. melléklet

(20)  7., 8., 11., 18., 24. és 25. sz. projekt (lásd I. melléklet).

20

I. melléklet

---

I. MELLÉKLET

A TAGÁLLAMOKBAN ELLENŐRZÖTT PROJEKTEK LISTÁJA

| Hiv. sz. | Tagállam és program | Intézkedés – 1257/1999/EK rendelet | A projekt rövid leírása |
| --- | --- | --- | --- |
| Mezőgazdasági üzemekbe történő beruházás | A mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának javítása | 33. cikk alá tartózó intézkedések |
| Tagosítás | Falumegújítás és fejlesztés, valamint a vidéki kulturális örökség védelme és megőrzése | Mezőgazdasági vízkészlet-gazdálkodás | A mezőgazdaság fejlesztéséhez kapcsolódó infrastruktúra fejlesztése és bővítése |
| 1 | Olaszország – Emilia Romagna | × | | | | | | Mezőgazdasági gépek vásárlása költségcsökkentés céljából. |
| 2 | Olaszország – Emilia Romagna | × | | | | | | Gazdasági épületek építése a gépek tárolására, költségcsökkentés céljából. |
| 3 | Spanyolország – nemzeti OP | × | | | | | | Egy körülbelül 15 tehénnel rendelkező kis családi gazdaság beruházási támogatása (vissza nem térítendő támogatás, kamat- és hiteltámogatás). |
| 4 | Spanyolország – nemzeti OP | × | | | | | | Egy viszonylag nagy tejüzem (186 tehén, 1,2 millió kg tejkvóta) beruházási támogatása (vissza nem térítendő támogatás és kamattámogatás). |
| 5 | Franciaország – nemzeti VFP | | × | | | | | Minőségellenőrzést javító beruházások egy pincészetben. |
| 6 | Franciaország – nemzeti VFP | | × | | | | | Beruházások a higiéniai feltételek javítására és ellenőrzésére egy vágóhídon. |
| 7 | Spanyolország – Katalónia | | × | | | | | Az egészségügyi feltételek javítása és energiamegtakarítás a termelési folyamat átalakításán keresztül egy magángazdaságban. |
| 8 | Spanyolország – Katalónia | | × | | | | | Egy új létesítmény építése, és az egészségügyi feltételek javítása a termelési folyamat átalakításán keresztül egy magángazdaságban. |
| 9 | Spanyolország – Katalónia | | × | | | | | Egy új létesítmény építése, és az egészségügyi feltételek javítása a termelési folyamat átalakításán keresztül egy termelői szervezetben. |
| 10 | Hollandia – nemzeti VFP | | | × | | | | Egy gazdálkodótól 28,6 hektár termőföld vásárlása egy természetvédelmi területen. |
| 11 | Hollandia – nemzeti VFP | | | × | | | | 125,6 hektár, jobbára termőföldként hasznosított föld vásárlása Zaanstad településtől egy természetvédelmi területen. |
| 12 | Olaszország – Campania | | | | × | | | Egy elzárt gazdaság meglévő épületének felújítása azzal a céllal, hogy szállást és reggelit nyújtó apartmanként hasznosítsák. |
| 13 | Olaszország – Campania | | | | × | | | Egy község nyílt területének (utca és tér) felújítása, hogy azt találkozóhelyként használják. |
| 14 | Németország – Brandenburg | | | | × | | | Egy kastély múzeumként való hasznosítás céljából való felújítása. |
| 15 | Németország – Brandenburg | | | | × | | | Egy 31,5 méter magas acél kilátótorony építése, amely kilátást nyújt egy tóra és a környező területre. |
| 16 | Németország – Brandenburg | | | | × | | | Két híd újjáépítése és egy 1,1 km hosszú külterületi út felújítása. |
| 17 | Németország – Niedersachsen | | | | × | | | Egy régi, hagyományos épület átalakítása közösségi háznak. |
| 18 | Németország – Niedersachsen | | | | × | | | Egy öreg tanyaház kerítésének és oromzatának helyreállítása. |
| 19 | Németország – Niedersachsen | | | | × | | | Parkoló építése, egy út újraburkolása, a mezőgazdaságot ellátó tehergépkocsik fordulóhelyének létrehozása, a jellegzetes kerítések rendbetétele és szabadidős padok elhelyezése. |
| 20 | Spanyolország – Katalónia | | | | × | | | Egy vidéki községben a rendezvényterem felújítása. |
| 21 | Németország – Brandenburg | | | | | × | | A töltések javítása az Odera folyó mentén, és a folyóból víz biztosítása az öntözéshez. |
| 22 | Spanyolország – nemzeti VFP | | | | | × | | Egy öntözési társaság öntözési hálózatának javítása és korszerűsítése. |
| 23 | Spanyolország – nemzeti VFP | | | | | × | | Öntözési térség fejlesztése integrált projektben egy öntözési társaság számára (öntözés, vízelvezetés, utak stb.). |
| 24 | Spanyolország – nemzeti VFP | | | | | × | | Öntözés egy mezőgazdasági területen Castellón de la Plana város tőszomszédságában. |
| 25 | Spanyolország – nemzeti VFP | | | | | × | | Mezőgazdasági terület öntözése Sagunto város mellett. |
| 26 | Portugália – Lisboa e Vale do Tojo | | | | | × | | Tomar vidéki közösségében két falu területén egy új öntözési rendszer kiépítése. |
| 27 | Portugália – Lisboa e Vale do Tojo | | | | | × | | Új öntözési rendszer kiépítése egy Lisszabontól 25 km-re lévő térségben. |
| 28 | Olaszország – Campania | | | | | | × | A meglévő külterületi utak felújítása, a környező gazdaságok megközelíthetőségének javítása, a község különböző részei közötti összeköttetés és a főbb utakhoz való hozzáférés javítása. |
| 29 | Olaszország – Campania | | | | | | × | A meglévő külterületi utak felújítása, a környező gazdaságok megközelíthetőségének javítása, a község különböző részei közötti összeköttetés és a főbb utakhoz való hozzáférés javítása. |
| 30 | Németország – Niedersachsen | | | | | | × | Egy új, 410 méteres külterületi út építése. |
| 31 | Németország – Niedersachsen | | | | | | × | Egy 1,4 km-es külterületi út felújítása. |

Hiv. sz.

Tagállam és program

Intézkedés – 1257/1999/EK rendelet

A projekt rövid leírása

Mezőgazdasági üzemekbe történő beruházás

A mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának javítása

33. cikk alá tartózó intézkedések

Tagosítás

Falumegújítás és fejlesztés, valamint a vidéki kulturális örökség védelme és megőrzése

Mezőgazdasági vízkészlet-gazdálkodás

A mezőgazdaság fejlesztéséhez kapcsolódó infrastruktúra fejlesztése és bővítése

1

Olaszország – Emilia Romagna

×

Mezőgazdasági gépek vásárlása költségcsökkentés céljából.

2

Olaszország – Emilia Romagna

×

Gazdasági épületek építése a gépek tárolására, költségcsökkentés céljából.

3

Spanyolország – nemzeti OP

×

Egy körülbelül 15 tehénnel rendelkező kis családi gazdaság beruházási támogatása (vissza nem térítendő támogatás, kamat- és hiteltámogatás).

4

Spanyolország – nemzeti OP

×

Egy viszonylag nagy tejüzem (186 tehén, 1,2 millió kg tejkvóta) beruházási támogatása (vissza nem térítendő támogatás és kamattámogatás).

5

Franciaország – nemzeti VFP

×

Minőségellenőrzést javító beruházások egy pincészetben.

6

Franciaország – nemzeti VFP

×

Beruházások a higiéniai feltételek javítására és ellenőrzésére egy vágóhídon.

7

Spanyolország – Katalónia

×

Az egészségügyi feltételek javítása és energiamegtakarítás a termelési folyamat átalakításán keresztül egy magángazdaságban.

8

Spanyolország – Katalónia

×

Egy új létesítmény építése, és az egészségügyi feltételek javítása a termelési folyamat átalakításán keresztül egy magángazdaságban.

9

Spanyolország – Katalónia

×

Egy új létesítmény építése, és az egészségügyi feltételek javítása a termelési folyamat átalakításán keresztül egy termelői szervezetben.

10

Hollandia – nemzeti VFP

×

Egy gazdálkodótól 28,6 hektár termőföld vásárlása egy természetvédelmi területen.

11

Hollandia – nemzeti VFP

×

125,6 hektár, jobbára termőföldként hasznosított föld vásárlása Zaanstad településtől egy természetvédelmi területen.

12

Olaszország – Campania

×

Egy elzárt gazdaság meglévő épületének felújítása azzal a céllal, hogy szállást és reggelit nyújtó apartmanként hasznosítsák.

13

Olaszország – Campania

×

Egy község nyílt területének (utca és tér) felújítása, hogy azt találkozóhelyként használják.

14

Németország – Brandenburg

×

Egy kastély múzeumként való hasznosítás céljából való felújítása.

15

Németország – Brandenburg

×

Egy 31,5 méter magas acél kilátótorony építése, amely kilátást nyújt egy tóra és a környező területre.

16

Németország – Brandenburg

×

Két híd újjáépítése és egy 1,1 km hosszú külterületi út felújítása.

17

Németország – Niedersachsen

×

Egy régi, hagyományos épület átalakítása közösségi háznak.

18

Németország – Niedersachsen

×

Egy öreg tanyaház kerítésének és oromzatának helyreállítása.

19

Németország – Niedersachsen

×

Parkoló építése, egy út újraburkolása, a mezőgazdaságot ellátó tehergépkocsik fordulóhelyének létrehozása, a jellegzetes kerítések rendbetétele és szabadidős padok elhelyezése.

20

Spanyolország – Katalónia

×

Egy vidéki községben a rendezvényterem felújítása.

21

Németország – Brandenburg

×

A töltések javítása az Odera folyó mentén, és a folyóból víz biztosítása az öntözéshez.

22

Spanyolország – nemzeti VFP

×

Egy öntözési társaság öntözési hálózatának javítása és korszerűsítése.

23

Spanyolország – nemzeti VFP

×

Öntözési térség fejlesztése integrált projektben egy öntözési társaság számára (öntözés, vízelvezetés, utak stb.).

24

Spanyolország – nemzeti VFP

×

Öntözés egy mezőgazdasági területen Castellón de la Plana város tőszomszédságában.

25

Spanyolország – nemzeti VFP

×

Mezőgazdasági terület öntözése Sagunto város mellett.

26

Portugália – Lisboa e Vale do Tojo

×

Tomar vidéki közösségében két falu területén egy új öntözési rendszer kiépítése.

27

Portugália – Lisboa e Vale do Tojo

×

Új öntözési rendszer kiépítése egy Lisszabontól 25 km-re lévő térségben.

28

Olaszország – Campania

×

A meglévő külterületi utak felújítása, a környező gazdaságok megközelíthetőségének javítása, a község különböző részei közötti összeköttetés és a főbb utakhoz való hozzáférés javítása.

29

Olaszország – Campania

×

A meglévő külterületi utak felújítása, a környező gazdaságok megközelíthetőségének javítása, a község különböző részei közötti összeköttetés és a főbb utakhoz való hozzáférés javítása.

30

Németország – Niedersachsen

×

Egy új, 410 méteres külterületi út építése.

31

Németország – Niedersachsen

×

Egy 1,4 km-es külterületi út felújítása.

---

II. MELLÉKLET

A VIDÉKI TÉRSÉGEK MEGHATÁROZÁSA – AZ ELLENŐRZÉSHEZ HASZNÁLT VISZONYÍTÁSI ALAPOK

| 1. | Korábbi 5b. célkitűzés alá tartozó térségek
  A vidékfejlesztési rendelet 2000. január 1-jén történt hatálybalépésével hatályon kívül helyezték a 2052/88/EGK (1) rendeletet. Ez utóbbi az 1. cikk 5. bekezdésében az 5b. célkitűzést úgy határozza meg, hogy az „ösztönzi a vidéki térségek fejlődését”. Később, a 11. cikk úgy rendelkezik, hogy az 5b. célkitűzés keretében támogatható térségek kiválasztása során (...) különösen azt kell figyelembe venni, hogy azok ténylegesen milyen mértékben vidékiek, továbbá az ott mezőgazdasággal foglalkozó személyek számát, gazdasági és mezőgazdasági fejlettségüket, azt, hogy mennyire peremterületek, valamint az érzékenységüket a mezőgazdasági ágazat változásaira, különösen a közös mezőgazdasági politika összefüggéseiben. Az 1994–1999-es programozási időszakban a Bizottság ezen kritériumok alapján 83 övezetet hagyott jóvá. Az 5b. célkitűzés programjai által így érintett térségek az EU felszíni területének 26 %-át és népességének 9 %-át érintették. |
| --- | --- |

1.

A vidékfejlesztési rendelet 2000. január 1-jén történt hatálybalépésével hatályon kívül helyezték a 2052/88/EGK (1) rendeletet. Ez utóbbi az 1. cikk 5. bekezdésében az 5b. célkitűzést úgy határozza meg, hogy az „ösztönzi a vidéki térségek fejlődését”. Később, a 11. cikk úgy rendelkezik, hogy az 5b. célkitűzés keretében támogatható térségek kiválasztása során (...) különösen azt kell figyelembe venni, hogy azok ténylegesen milyen mértékben vidékiek, továbbá az ott mezőgazdasággal foglalkozó személyek számát, gazdasági és mezőgazdasági fejlettségüket, azt, hogy mennyire peremterületek, valamint az érzékenységüket a mezőgazdasági ágazat változásaira, különösen a közös mezőgazdasági politika összefüggéseiben. Az 1994–1999-es programozási időszakban a Bizottság ezen kritériumok alapján 83 övezetet hagyott jóvá. Az 5b. célkitűzés programjai által így érintett térségek az EU felszíni területének 26 %-át és népességének 9 %-át érintették.

| 2. | ESPON-tipológia
  Az 1.1.2. ESPON-projekt zárójelentésében a „városi-vidéki kapcsolatok” pontban arra összpontosít, hogy ésszerű-e a város-vidék felosztás, hogyan végezhető ez el, melyek legyenek a kritériumai, és vajon felhasználható-e ez a politikai döntéshozatalban. A jelentés a régiók csoportosítását dolgozza ki Európában a városi-vidéki jellemzők szerint. Az EPSON tipológiája két fő dimenzión alapul, a városi befolyás, valamint az emberi beavatkozás mértékén. A városi befolyást minden egyes NUTS III térség esetében a népsűrűség és a vezető városi központ státusza alapján határozzák meg. Az emberi beavatkozás fokát a CORINE adathalmaz fő felszínborítási osztályai szerint a felszínborítás relatív részesedése alapján határozták meg. A fő osztályok a mesterséges felszínek, a mezőgazdasági területek és a fennmaradó felszínborítás. Az ellenőrzés alkalmazásában az első osztályt (1. típus, „nagy városi befolyás, nagymértékű emberi beavatkozás”) városinak tekintettük, a 2–5. osztályt átmenetinek és a 6. osztályt vidékinek. |
| --- | --- |

2.

Az 1.1.2. ESPON-projekt zárójelentésében a „városi-vidéki kapcsolatok” pontban arra összpontosít, hogy ésszerű-e a város-vidék felosztás, hogyan végezhető ez el, melyek legyenek a kritériumai, és vajon felhasználható-e ez a politikai döntéshozatalban. A jelentés a régiók csoportosítását dolgozza ki Európában a városi-vidéki jellemzők szerint. Az EPSON tipológiája két fő dimenzión alapul, a városi befolyás, valamint az emberi beavatkozás mértékén. A városi befolyást minden egyes NUTS III térség esetében a népsűrűség és a vezető városi központ státusza alapján határozzák meg. Az emberi beavatkozás fokát a CORINE adathalmaz fő felszínborítási osztályai szerint a felszínborítás relatív részesedése alapján határozták meg. A fő osztályok a mesterséges felszínek, a mezőgazdasági területek és a fennmaradó felszínborítás. Az ellenőrzés alkalmazásában az első osztályt (1. típus, „nagy városi befolyás, nagymértékű emberi beavatkozás”) városinak tekintettük, a 2–5. osztályt átmenetinek és a 6. osztályt vidékinek.

| 3. | Nemzeti meghatározások
  Mivel a tagállamok által alkalmazott kritériumok nagyon sokszínűek, az így meghatározott osztályozások egymással nem összevethetők. Az 1.1.2. projekt részeként azonban az ESPON harmonizálta a nemzeti osztályozásokat azáltal, hogy az országos átlag függvényében három osztályt határozott meg. Az eredmény a viszonylagos vidékiség tipológiája a nemzeti meghatározások szerint három osztályban: alacsony vidékiség (az országos átlag 90-es indexe alatt), közepes vidékiség (90 és 110 közötti index) és magas vidékiség (110 fölötti index). |
| --- | --- |

3.

Mivel a tagállamok által alkalmazott kritériumok nagyon sokszínűek, az így meghatározott osztályozások egymással nem összevethetők. Az 1.1.2. projekt részeként azonban az ESPON harmonizálta a nemzeti osztályozásokat azáltal, hogy az országos átlag függvényében három osztályt határozott meg. Az eredmény a viszonylagos vidékiség tipológiája a nemzeti meghatározások szerint három osztályban: alacsony vidékiség (az országos átlag 90-es indexe alatt), közepes vidékiség (90 és 110 közötti index) és magas vidékiség (110 fölötti index).

| 4. | OECD
  Az OECD osztályozásban három osztály van, amelyben a NUTS III térségeket városiként jelölik, ha népességüknek kevesebb, mint 15 %-a él 150 fő/km2 alatti népsűrűségű LAU II térségekben. Egy NUTS III térség viszonylagosan vidéki, ha a népességének 15–50 %-a él 150 fő/km2 alatti népsűrűségű LAU II térségekben, és vidéki akkor, ha ez több mint 50 %. |
| --- | --- |

4.

Az OECD osztályozásban három osztály van, amelyben a NUTS III térségeket városiként jelölik, ha népességüknek kevesebb, mint 15 %-a él 150 fő/km2 alatti népsűrűségű LAU II térségekben. Egy NUTS III térség viszonylagosan vidéki, ha a népességének 15–50 %-a él 150 fő/km2 alatti népsűrűségű LAU II térségekben, és vidéki akkor, ha ez több mint 50 %.

---

(1)  Az 1988. június 24-i 2052/88/EGK tanácsi rendelet a strukturális alapok feladatairól (HL L 185., 1988.7.15., 9. o.).

---

III. MELLÉKLET

PÉLDÁK A FELÜLVIZSGÁLT PROJEKTEK EREDMÉNYEIRE ÉS HATÁSAIRA

1. pont – A hatások nem mindig felismerhetők

Brandenburgban a 33. cikk „falumegújítás és fejlesztés, valamint a vidéki kulturális örökség védelme és megőrzése” intézkedése alapján egy 31,5 méter magas acél kilátót építettek, amely kilátást nyújt a Senftenberger-tóra és a környező területre (lásd még 1. fénykép). A kilátó a térség számára egy újabb látványosság, de az ellenőrök szerint a projekt elengedhetetlen. Ha nem építették volna meg, a látogatók száma feltehetőleg ugyanakkora maradt volna. Nincs bizonyíték arra, hogy ez a projekt, amely körülbelül 380 000 EUR-ba került, hatékonyan fejleszti a vidéki térséget. A park igazgatósága adatokkal tudott szolgálni a szállóvendégek és a napi látogatók számáról. A kilátó megépítésének nem volt észrevehető hatása ezekre az adatokra, és ha jelentkezett is bármilyen tendencia, az más tényezőknek is betudható volt. Így a kilátó eredményeit és hatásait nagyon nehéz meghatározni és számszerűsíteni és korai a projekt közép- és hosszú távú hatásairól is beszélni.

2. pont – A projektek hatékonyabbak, ha szinergia lép fel

1. példa: Szinergia más eszközökkel és célkitűzésekkel, egy átfogóbb stratégia részeként

A projekt állami termőföldvásárlásra vonatkozott Hollandiában a 33. cikk tagosítás intézkedése alapján (lásd még 2. fénykép). A projekthez a parcellákat a hatvanas években a település vásárolta meg építési célokra, de most (EU-társfinanszírozással) az állam megvásárolta ezeket, hogy városiasítás helyett természetes területet hozzon létre. A régióban más, az EU által társfinanszírozott projekteket is végrehajtottak, amely azt eredményezte, hogy a VFP egyszerre két célja is megvalósult: a természetes terület létrehozása és a mezőgazdaság fenntartható fejlesztése. Ezenfelül a projekt helyszínének térsége lehetőséget kínált a vízi üdültetéshez és folyamatban volt egy az EU által társfinanszírozott kerékpárút építése Zaanstad város és a megvásárolt parcellák között. A projekt egyúttal illeszkedett a nemzeti és helyi tervek átfogóbb stratégiájához, és a részletes rendezési tervekhez. Ez különösen helytálló a természetvédelmi célkitűzéseknél, például a fajok védelménél, amely az egyedi projektek szintjét meghaladó beavatkozást igényel.

2. példa: Szinergia más projektekkel egy átfogóbb stratégia részeként

A 33. cikk „falumegújítás és fejlesztés, valamint a vidéki kulturális örökség védelme és megőrzése” intézkedésének alapján felújították Kirchwahlingen (Németország) faluközpontját (lásd még 3. fénykép). Ez magában foglalta egy parkoló építését a templomot látogatók, illetve a más céllal érkezők számára, az út újraburkolását az esővíz elvezetésének és az áradás megelőzésének céljából, a mezőgazdaságot ellátó tehergépkocsik fordulóhelyének létrehozását, a jellegzetes kerítések rendbetételét és szabadidős padok elhelyezését. Ez a falu felértékelődéséhez vezetett, amely kulturális és turisztikai eseményeket rendezett, és amely még régi lakosok visszatérését is elérte. Ennek a projektnek a felvétele egy átfogóbb falumegújítási tervbe biztosította, hogy számos, arra alkalmas helyi lakos vegyen részt a tervezési eljárásban, többek között a rangsorolásban is, és hogy valóban a legszükségesebb projekteket válasszák ki a falu számára. A projektet másik kettő, hozzá szorosan kapcsolódó állami, és egy magánprojekt egészítette ki, amelyeket a falumegújítási programban szintén feltüntettek. Ezen felül a projekt része volt három helyi társközösség (Samtgemeinde) összesen 15 falu megújítására vonatkozó tervének. Az érintett falu vidéki térségben található, ahol problémát okozott az elnéptelenedés, és ahol az infrastruktúra viszonylag gyenge volt. A falu közel állt ahhoz, hogy elveszítse az identitását. Ezek a tények erősítették a projekt hatását.

3. pont – A helyszín nem vidéki térségben található

Az öntözésre vonatkozó intézkedésre szolgáló egyik felülvizsgált projekt teljes beruházása Spanyolországban 9,9 millió EUR volt, amelyet az EMOGA 2,4 millió EUR-val társfinanszírozott. A projekt egy mezőgazdasági terület öntözésére vonatkozott Castellón de la Plana tőszomszédságában. A mezőgazdasági területen vagy annak környékén nincsenek kis falvak, és a projektből részesülő gazdálkodók Castellónban laknak.

Az öntözött mezőgazdasági terület közepén egy országút halad keresztül, amely a városból Castellón körülbelül öt kilométerre fekvő kikötőjéhez vezet. A mezőgazdasági terület és a Földközi-tenger között jobbára beépített területek találhatók. Castellón de la Plana lakossága körülbelül 147 000 fő, és a népsűrűsége 1 346 fő/km2. Mivel a térség termékeny, a város a spanyol citrusfélék termelésének egyik központja. Emellett fontos kereskedelmi központ, fő tevékenységei között jelentős petrolkémiai iparral, valamint csempegyártással és halászattal.

Castellón de la Plana annak a 29 spanyol városnak az egyike, amely részesült az EU által társfinanszírozott URBAN I közösségi kezdeményezésből. Az URBAN közösségi kezdeményezés egy eszköz az EU kohéziós politikáján belül, amely a válságban lévő városi térségek és szomszédságuk megújítására irányul.

A projekt egy 895 hektáros területen az öntözési hálózat korszerűsítését foglalja magában, a meglévő beton vízvezetékek cseréjét szivattyúkra és föld alatti csatornákra (lásd 4. fénykép). A fő eredmények a vízhasználat jelentős csökkenése, amely a térségben a mezőgazdaságot hatékonyabbá teszi, javítja a termékek mennyiségét és minőségét, és ezáltal fenntartja a meglévő részmunkaidős mezőgazdaságot („Consolidar la agricultura a tiempo parcial”).

A projekt eredményei hozzájárulnak a mezőgazdaság versenyképességének javításához és a környezetvédelemhez (vízzel való takarékoskodás). Ezek az eredmények azonban olyan térségben valósultak meg, amely több szempontból a legversenyképesebb és legjobb helyzetben lévő spanyol 1. célkitűzés alá tartozó térségek közé tartozik. Castellón de la Planát, és a város közelében található mezőgazdasági térségeket nem jellemzik a vidéki térségekre jellemző problémák (elnéptelenedés, magas foglalkoztatottság a mezőgazdaságban stb.). Az objektív kritériumok alapján ezek a térségek nem tekinthetők vidékinek. Az ilyen projektek finanszírozása nem járul hozzá a vidéki térségek alkalmazkodásához és fejlődéséhez, és nem ösztönzi azt.

---

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

| II. | A beruházási intézkedések sikeres megvalósítását nem csupán abból a szempontból kell értékelni, hogy mennyiben oldják meg a vidéki körzetek problémáit. A vidékfejlesztés a területi kohézióval foglalkozik, de más célkitűzéseket is magában foglal, mint a mező- és erdőgazdasági ágazat versenyképességének növelése, a környezet és a vidéki táj erősítése és szélesebb értelemben a vidék gazdaságának javítása, mind közösségi, mind nemzeti-regionális szinten (lásd a 6–13. bekezdésekre adott választ).
  Ezért a vidéki körzetek problémáinak megfelelő kezeléséhez számos eszközt kell kialakítani. |
| --- | --- |

II.

A beruházási intézkedések sikeres megvalósítását nem csupán abból a szempontból kell értékelni, hogy mennyiben oldják meg a vidéki körzetek problémáit. A vidékfejlesztés a területi kohézióval foglalkozik, de más célkitűzéseket is magában foglal, mint a mező- és erdőgazdasági ágazat versenyképességének növelése, a környezet és a vidéki táj erősítése és szélesebb értelemben a vidék gazdaságának javítása, mind közösségi, mind nemzeti-regionális szinten (lásd a 6–13. bekezdésekre adott választ).

Ezért a vidéki körzetek problémáinak megfelelő kezeléséhez számos eszközt kell kialakítani.

| III. | Konkrét „intézkedésspecifikus” célkitűzések a megvizsgált intézkedések mindegyikére az 1257/1999/EK tanácsi rendelet I., VII. és IX. megfelelő fejezeteiben szerepelnek. A következő programozási időszakra a Bizottság a közösségi stratégiai iránymutatások révén fokozottabban stratégiai megközelítést alkalmazott, amely a tagállamok számára lehetővé teszi, hogy vidékfejlesztési stratégiáikban jobban összpontosítsanak a konkrét igényekből származó megfelelő célkitűzésekre.
  A mezőgazdasági ágazatra való erős összpontosítás a vidékfejlesztési politika sajátja, amely a mezőgazdasági termelőágazat strukturális problémáival foglalkozó szabályozásból nőtt ki olyan szabályozássá, amely a mezőgazdasági termelés által a társadalomban betöltött többféle szerepet, és különösen a szélesebb értelemben vette vidéki összefüggésekben felmerülő kihívásokat kezeli. Az ágazati és területi elemek szoros összefüggése ebbe, a KAP második pillérének tekintett szabályozásba ágyazódik be (lásd a 16–28. bekezdésekre adott választ). |
| --- | --- |

III.

Konkrét „intézkedésspecifikus” célkitűzések a megvizsgált intézkedések mindegyikére az 1257/1999/EK tanácsi rendelet I., VII. és IX. megfelelő fejezeteiben szerepelnek. A következő programozási időszakra a Bizottság a közösségi stratégiai iránymutatások révén fokozottabban stratégiai megközelítést alkalmazott, amely a tagállamok számára lehetővé teszi, hogy vidékfejlesztési stratégiáikban jobban összpontosítsanak a konkrét igényekből származó megfelelő célkitűzésekre.

A mezőgazdasági ágazatra való erős összpontosítás a vidékfejlesztési politika sajátja, amely a mezőgazdasági termelőágazat strukturális problémáival foglalkozó szabályozásból nőtt ki olyan szabályozássá, amely a mezőgazdasági termelés által a társadalomban betöltött többféle szerepet, és különösen a szélesebb értelemben vette vidéki összefüggésekben felmerülő kihívásokat kezeli. Az ágazati és területi elemek szoros összefüggése ebbe, a KAP második pillérének tekintett szabályozásba ágyazódik be (lásd a 16–28. bekezdésekre adott választ).

| IV. | A vidékfejlesztés horizontális szabályozás, amely az összes európai körzetben alkalmazandó. A szubszidiaritás elvét követve a támogatásra jogosult kedvezményezettek és körzetek beazonosítása és a megfelelő stratégiák megfogalmazása a tagállamok felelőssége (lásd a 29–34. bekezdésekre adott választ).
  A következő programozási időszakra szóló 1698/2005/EK rendelet világosabban tartalmazza azt, hogy egyértelműbben a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és piacra vitelével foglalkozó kisebb vállalkozásokat kell megcélozni (és a mikrovállalkozásokat az 1. tengelyhez tartozó erdészeti termékek és a 3. tengelyhez tartozó üzletfejlesztések vonatkozásában), többek között a holtteherhatások korlátozására (ha és amennyiben azok felmerülnek), amennyire csak lehetséges (lásd a 35–39. bekezdésekre adott választ). |
| --- | --- |

IV.

A vidékfejlesztés horizontális szabályozás, amely az összes európai körzetben alkalmazandó. A szubszidiaritás elvét követve a támogatásra jogosult kedvezményezettek és körzetek beazonosítása és a megfelelő stratégiák megfogalmazása a tagállamok felelőssége (lásd a 29–34. bekezdésekre adott választ).

A következő programozási időszakra szóló 1698/2005/EK rendelet világosabban tartalmazza azt, hogy egyértelműbben a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és piacra vitelével foglalkozó kisebb vállalkozásokat kell megcélozni (és a mikrovállalkozásokat az 1. tengelyhez tartozó erdészeti termékek és a 3. tengelyhez tartozó üzletfejlesztések vonatkozásában), többek között a holtteherhatások korlátozására (ha és amennyiben azok felmerülnek), amennyire csak lehetséges (lásd a 35–39. bekezdésekre adott választ).

| V. | A jogosult körzetek, valamint a különféle intézkedések helyének meghatározása és beazonosítása a tagállamok/régiók felelőssége, a problémák általuk elvégzett elemzése, a célkitűzéseik és a programjaikban általuk meghatározott stratégia alapján. Ez a központi elem a szubszidiaritás összefüggésében. Ezen túlmenően a beruházási összegek hatékony elköltése nem csökkenthető le csupán annak a körzetnek a vidéki jellegére, ahol a beavatkozásra sor kerül (lásd a 40–46. bekezdésekre adott választ). |
| --- | --- |

V.

A jogosult körzetek, valamint a különféle intézkedések helyének meghatározása és beazonosítása a tagállamok/régiók felelőssége, a problémák általuk elvégzett elemzése, a célkitűzéseik és a programjaikban általuk meghatározott stratégia alapján. Ez a központi elem a szubszidiaritás összefüggésében. Ezen túlmenően a beruházási összegek hatékony elköltése nem csökkenthető le csupán annak a körzetnek a vidéki jellegére, ahol a beavatkozásra sor kerül (lásd a 40–46. bekezdésekre adott választ).

| VI. | A Bizottság elismeri, hogy az integrált területi megközelítési módok fontos eszközt biztosítanak a vidékfejlesztési politika megvalósításához és javasolta ezt a lehetőséget az új, 1698/2005/EK rendeletben, a többféle intézkedést egyesítő integrált projektek bátorításával és a Leader közösségi kezdeményezés fő vonalainak kialakításával (lásd a 48–51. bekezdésekre adott választ).
  A Bizottság már a jelenlegi programozási időszak vonatkozásában komoly erőfeszítéseket tett a tagállamok figyelemmel kísért adatainak mennyiségében és minőségében mutatkozó hiányosságok orvoslására. A folyamatos ellenőrzés erősödni fog a közös monitoring és értékelési keretszabályozás (Common Monitoring and Evaluation Framework, CMEF) bevezetésével, a tagállamokkal együttműködésben, a következő programozási időszakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

VI.

A Bizottság elismeri, hogy az integrált területi megközelítési módok fontos eszközt biztosítanak a vidékfejlesztési politika megvalósításához és javasolta ezt a lehetőséget az új, 1698/2005/EK rendeletben, a többféle intézkedést egyesítő integrált projektek bátorításával és a Leader közösségi kezdeményezés fő vonalainak kialakításával (lásd a 48–51. bekezdésekre adott választ).

A Bizottság már a jelenlegi programozási időszak vonatkozásában komoly erőfeszítéseket tett a tagállamok figyelemmel kísért adatainak mennyiségében és minőségében mutatkozó hiányosságok orvoslására. A folyamatos ellenőrzés erősödni fog a közös monitoring és értékelési keretszabályozás (Common Monitoring and Evaluation Framework, CMEF) bevezetésével, a tagállamokkal együttműködésben, a következő programozási időszakra vonatkozóan.

| VII. | A 2007–2013. időszakra a támogatás célzottabb lesz, a CMEF bevezetése révén, amely erőteljesen kapcsolódik a nemzeti stratégiákhoz.
  Emellett az 1698/2005/EK tanácsi rendelet a következő programozási időszak vonatkozásában egy fokozottabban stratégiai megközelítést alkalmaz a vidékfejlesztésnél azáltal, hogy három alapvető célkitűzést határoz meg (a mezőgazdasági és erdészeti termelés versenyképességének javítása, környezet és vidéki táj, az élet minőség javítása és a vidéki gazdaság diverzifikálása), amelyeket aztán tovább lebont a különböző intézkedésekhez kapcsolódó alárendelt célkitűzésekre. |
| --- | --- |

VII.

A 2007–2013. időszakra a támogatás célzottabb lesz, a CMEF bevezetése révén, amely erőteljesen kapcsolódik a nemzeti stratégiákhoz.

Emellett az 1698/2005/EK tanácsi rendelet a következő programozási időszak vonatkozásában egy fokozottabban stratégiai megközelítést alkalmaz a vidékfejlesztésnél azáltal, hogy három alapvető célkitűzést határoz meg (a mezőgazdasági és erdészeti termelés versenyképességének javítása, környezet és vidéki táj, az élet minőség javítása és a vidéki gazdaság diverzifikálása), amelyeket aztán tovább lebont a különböző intézkedésekhez kapcsolódó alárendelt célkitűzésekre.

| 6–13. | A Bizottság üdvözli a Bíróság által ebben a jelentésben bemutatott észrevételeket és megállapításokat. Ezek közül sok fontos a következő, 2007–2013-as programozási időszak jogi keretének megvalósítása szempontjából.
  A vidékfejlesztési politika kilenc, eltérő jellegű intézkedéscsoport összességéből áll. A vidéki körzetek problémáinak kezeléséhez az összes intézkedéscsoportot figyelembe kell venni annak érdekében, hogy a vidékfejlesztési célkitűzések szélesebb körét lehessen átfogni.
  A vidékfejlesztési beruházási intézkedések három csoportjában meghatározott konkrét célkitűzések még kifejezettebben összpontosítanak a termelési költségek csökkentésére, a termelés és a minőség javítására, a mezőgazdasági termelés diverzifikálásának elősegítésére. Ezek a célok a mezőgazdasági és erdőgazdasági ágazat versenyképességét fokozó, a környezet és a vidéki táj erősítését és a szélesebb értelemben vett vidéki gazdaság javítását célzó tágabb vidékfejlesztési megközelítésbe ágyazódnak be (lásd a 19–27. bekezdésekre adott választ is). |
| --- | --- |

6–13.

A Bizottság üdvözli a Bíróság által ebben a jelentésben bemutatott észrevételeket és megállapításokat. Ezek közül sok fontos a következő, 2007–2013-as programozási időszak jogi keretének megvalósítása szempontjából.

A vidékfejlesztési politika kilenc, eltérő jellegű intézkedéscsoport összességéből áll. A vidéki körzetek problémáinak kezeléséhez az összes intézkedéscsoportot figyelembe kell venni annak érdekében, hogy a vidékfejlesztési célkitűzések szélesebb körét lehessen átfogni.

A vidékfejlesztési beruházási intézkedések három csoportjában meghatározott konkrét célkitűzések még kifejezettebben összpontosítanak a termelési költségek csökkentésére, a termelés és a minőség javítására, a mezőgazdasági termelés diverzifikálásának elősegítésére. Ezek a célok a mezőgazdasági és erdőgazdasági ágazat versenyképességét fokozó, a környezet és a vidéki táj erősítését és a szélesebb értelemben vett vidéki gazdaság javítását célzó tágabb vidékfejlesztési megközelítésbe ágyazódnak be (lásd a 19–27. bekezdésekre adott választ is).

1. észrevételA vidékfejlesztési politika rugalmas kialakítása lehetővé teszi, hogy a tagállamok/régiók konkrét helyzetükhöz igazodó célkitűzéseket és stratégiákat határozzanak meg. A vidékfejlesztési politikák információkat tartalmaznak a programozási időszakra meghatározott célkitűzésekről és ismertetést adnak az ezeknek a célkitűzéseknek az eléréséhez felhasznált intézkedésekről.

| 16. | Az 1257/1999/EK tanácsi rendeletnek a folyó, 2000–2006-os programozási időszakra első ízben sikerült összevonnia többféle, korábban is meglévő intézkedést egyetlen jogi keretszabállyá, amely a mezőgazdasági termelési ágazat strukturális problémáival foglalkozó szabályozásból a mezőgazdasági termelés által a társadalomban játszott többféle szerepet célba vevő politikává nőtte ki magát.
  Ez a megközelítési mód, amely nagyobb koherenciára törekszik az egyes intézkedések között, most továbbfejlesztésre került az 1698/2005/EK tanácsi rendelet révén, a 2007–2013-as programozási időszakra. Ez javítja a belső struktúrát azáltal, hogy három fő szabályozási célkitűzést határoz meg, amelyek a későbbiekben további konkrét célkitűzésekre vannak lebontva az egyedi intézkedések szintjén (lásd a 27. bekezdésre adott választ). |
| --- | --- |

16.

Az 1257/1999/EK tanácsi rendeletnek a folyó, 2000–2006-os programozási időszakra első ízben sikerült összevonnia többféle, korábban is meglévő intézkedést egyetlen jogi keretszabállyá, amely a mezőgazdasági termelési ágazat strukturális problémáival foglalkozó szabályozásból a mezőgazdasági termelés által a társadalomban játszott többféle szerepet célba vevő politikává nőtte ki magát.

Ez a megközelítési mód, amely nagyobb koherenciára törekszik az egyes intézkedések között, most továbbfejlesztésre került az 1698/2005/EK tanácsi rendelet révén, a 2007–2013-as programozási időszakra. Ez javítja a belső struktúrát azáltal, hogy három fő szabályozási célkitűzést határoz meg, amelyek a későbbiekben további konkrét célkitűzésekre vannak lebontva az egyedi intézkedések szintjén (lásd a 27. bekezdésre adott választ).

| 17. | A beruházási intézkedések rugalmassága nem akadályozza meg, hogy a tagállamok koherens fejlesztési stratégiákat dolgozzanak ki: a rendelet felkínál egy eszköztárat, az intézkedések széles választékával, úgyhogy a tagállamok kiválaszthatják azokat, amelyek jobban illenek helyzetükhöz és igényeikhez. |
| --- | --- |

17.

A beruházási intézkedések rugalmassága nem akadályozza meg, hogy a tagállamok koherens fejlesztési stratégiákat dolgozzanak ki: a rendelet felkínál egy eszköztárat, az intézkedések széles választékával, úgyhogy a tagállamok kiválaszthatják azokat, amelyek jobban illenek helyzetükhöz és igényeikhez.

| 18. | A problémák elemzése alapján a tagállamok/régiók határozzák meg a célkitűzéseket és a stratégiát a vidékfejlesztési programok számára. Ezeknek a célkitűzéseknek a megvalósulásához különböző intézkedések járulhatnak hozzá. Ez az oka annak, hogy a programozási időszak elején néha nehéz előre meghatározni, hogy bizonyos alárendelt célkitűzéseket hova allokáljanak regionális szinten.
  A Tanács által a következő, 2007–2013-as időszakra biztosított keretszabályt követve, egy fokozottabb stratégiai megközelítést vezettek be a közösségi stratégiai iránymutatások (Community Strategic Guidelines, CSG), amelyeket a Tanács 2006 februárjában fogadott el (1).
  A tagállamoknak kell elkészíteniük nemzeti vidékfejlesztési stratégiáikat, a hat közösségi stratégiai iránymutatás alapján, amelyek segítenek abban, hogy:






  — | meghatározzák azokat a területeket, ahol a vidékfejlesztéshez adott EU-támogatás az EU szintjén a legnagyobb hozzáadott értéket hozza létre, |
| --- | --- | --- |

18.

A problémák elemzése alapján a tagállamok/régiók határozzák meg a célkitűzéseket és a stratégiát a vidékfejlesztési programok számára. Ezeknek a célkitűzéseknek a megvalósulásához különböző intézkedések járulhatnak hozzá. Ez az oka annak, hogy a programozási időszak elején néha nehéz előre meghatározni, hogy bizonyos alárendelt célkitűzéseket hova allokáljanak regionális szinten.

A Tanács által a következő, 2007–2013-as időszakra biztosított keretszabályt követve, egy fokozottabb stratégiai megközelítést vezettek be a közösségi stratégiai iránymutatások (Community Strategic Guidelines, CSG), amelyeket a Tanács 2006 februárjában fogadott el (1).

A tagállamoknak kell elkészíteniük nemzeti vidékfejlesztési stratégiáikat, a hat közösségi stratégiai iránymutatás alapján, amelyek segítenek abban, hogy:

—

meghatározzák azokat a területeket, ahol a vidékfejlesztéshez adott EU-támogatás az EU szintjén a legnagyobb hozzáadott értéket hozza létre,

| — | kapcsolódjanak az EU fő prioritásaihoz (Lisszabon, Göteborg), |
| --- | --- |

—

kapcsolódjanak az EU fő prioritásaihoz (Lisszabon, Göteborg),

| — | biztosítsák a komplementaritást és a kohéziót a strukturális, foglalkoztatási és vidékfejlesztési politikák által egy adott területen és egy adott tevékenységi területen finanszírozott cselekvések között, |
| --- | --- |

—

biztosítsák a komplementaritást és a kohéziót a strukturális, foglalkoztatási és vidékfejlesztési politikák által egy adott területen és egy adott tevékenységi területen finanszírozott cselekvések között,

| — | figyelemmel kísérhessék az új, piacorientált KAP megvalósulását és az ahhoz mind a régi, mind az új tagállamokban szükséges szerkezetátalakítást. |
| --- | --- |

—

figyelemmel kísérhessék az új, piacorientált KAP megvalósulását és az ahhoz mind a régi, mind az új tagállamokban szükséges szerkezetátalakítást.

1. szövegdoboz – Spanyolország

A program célkitűzései a vonatkozó vidékfejlesztési program előzetes értékeléséből eredeztethetők. Ahol egyetlen program területi lefedettsége több régióból áll – mint a struktúrák korszerűsítését célzó spanyol programnál, amely az 1. szövegdobozban szerepel – az általános célkitűzés megvalósítása különféle módokon történhet, a mezőgazdasági termelés struktúrájától és a javasolt intézkedések koherenciájától függően.

1. szövegdoboz – Portugália

A Bíróság által említett két példa összhangban van a jövedelmek növelésére és az élet-, munka- és termelési feltételek javítására vonatkozó célkitűzéssel. Általában nem igaz az, hogy ha a versenyképesség egy bizonyos fokát elérték, akkor nem kellenek új beruházások.

A portugál példában a „vízforrások kezelése és újrafelosztása” intézkedés (a 33. cikk két francia bekezdésének összevonása) csak egyike azoknak az eszközöknek, amelyek a „korszerű és versenyképes mezőgazdaság kialakítása” globális célkitűzés elérését szolgálják. Az öntözés és az újrafelosztás két szempontja egymással szoros összefüggésben van. Azokon a területeken, ahol a mezőgazdasági termelés számos kis parcellára aprózódik szét, tanácsos, hogy először az újrafelosztást kezdjék meg és csak aztán fejlesszék ki az öntözési hálózatokat, amikor a mezőgazdasági termelés struktúrája korszerűsödött és stabilizálódott. Portugália más részein, ahol a mezőgazdasági termelés struktúrája jobb, a fő fejlesztési tényező a vízgazdálkodás. Nem mindig valósítható meg, hogy a pénzeszközöket a programozási időszak elején hozzárendeljék az alárendelt célkitűzésekhez, és ez az oka annak, hogy a két francia bekezdés összevonásra került, a programon belüli egységes intézkedésként. Ami az egy nagy projektre történő utalást illeti, a megfontolandó kulcsfontosságú elem az, hogy a projekt hozzájárul-e a program célkitűzéseihez.

Továbbá, egy intézkedés a program egynél több alárendelt célkitűzéséhez is hozzá tud járulni, amelyek mindegyike a korszerű és versenyképes mezőgazdaság globális célkitűzésével kapcsolatos. Az elkövetkező időszakban azonban a tagállamoknak ki kell alakítaniuk egy külön nemzeti stratégiát, meghatározva azokat a prioritásokat, amelyeket aztán továbbvisznek a vidékfejlesztési programokba.

1. szövegdoboz – Hollandia

Hollandiában az újrafelosztási intézkedés különböző célkitűzésekhez kapcsolódik. A föld megvásárlása önkéntes alapon történik. Ez lehetőséget ad a gazdálkodóknak arra, hogy birtokaikat olyan másik helyre vigyék át, ahol nagyobb lehetőségek vannak a fenntartható fejlesztésre. Ezzel az integrált megközelítési móddal mind a természetvédelem, mind a mezőgazdasági fejlődés célkitűzése megvalósul.

Ahogyan a prioritások/célkitűzések és a hozzájuk kapcsolódó pénzügyi allokációk kialakulnak a programozási időszakban (pl. amilyen mértékben a mezőgazdasági vállalkozók igénybe veszik azokat), néha szükség lehet az intézkedés átorientálására a sikeres megvalósítás biztosítása érdekében.

2. észrevételAz „Agenda 2000” a vidékfejlesztést a KAP második pillérévé tette. A vidékfejlesztési intézkedések többsége eleve a mezőgazdaságra és a mezőgazdasági gazdálkodókra irányul, aminek eredményeként a mezőgazdasági ágazatban elköltött összeg aránya magas, de tartalmaz területi elemeket is, mint az, hogy a társfinanszírozás aránya magasabb a kevésbé kedvezményezett körzetekben és a kohéziós régiókban.

| 20. | A vidékfejlesztési politika rugalmas felépítése, decentralizált megközelítési módjával együtt a tagállamok számára biztosítja annak lehetőségét, hogy vidékfejlesztési programjaikba belefoglalják a területi megközelítést. Az 1257/1999 rendelet megállapítja, hogy „a megközelítésnek, amennyire lehetséges, decentralizáltnak kell lennie, és a hangsúlyt a részvételre és az alulról történő építkezésre kell helyezni” (2). Az egy területre regionális/helyi szinten hatást gyakorló különféle politikák integrációját a tagállamok valósítják meg. Kiegészítésképpen a vidékfejlesztési programok megkövetelik a tájékoztatást arról, hogy a támogatás mennyire komplementer más közösségi eszközökkel, mint a kohéziós politikával. |
| --- | --- |

20.

A vidékfejlesztési politika rugalmas felépítése, decentralizált megközelítési módjával együtt a tagállamok számára biztosítja annak lehetőségét, hogy vidékfejlesztési programjaikba belefoglalják a területi megközelítést. Az 1257/1999 rendelet megállapítja, hogy „a megközelítésnek, amennyire lehetséges, decentralizáltnak kell lennie, és a hangsúlyt a részvételre és az alulról történő építkezésre kell helyezni” (2). Az egy területre regionális/helyi szinten hatást gyakorló különféle politikák integrációját a tagállamok valósítják meg. Kiegészítésképpen a vidékfejlesztési programok megkövetelik a tájékoztatást arról, hogy a támogatás mennyire komplementer más közösségi eszközökkel, mint a kohéziós politikával.

| 21. | A gazdasági és társadalmi kohézióról szóló bizottsági jelentések elkészítésekor figyelembe vették, hogy minden struktúrapolitikát (ezen belül a regionális politikát) úgy kell kialakítani, hogy hozzájáruljon a területi kohézió növeléséhez a vidéki körzetekben. Ezért ezeket összességükben kell vizsgálni, a vidékfejlesztési politika, mint a KAP második pillérének egyértelmű hozzájárulása mellett (lásd a 24. bekezdésre adott választ is). |
| --- | --- |

21.

A gazdasági és társadalmi kohézióról szóló bizottsági jelentések elkészítésekor figyelembe vették, hogy minden struktúrapolitikát (ezen belül a regionális politikát) úgy kell kialakítani, hogy hozzájáruljon a területi kohézió növeléséhez a vidéki körzetekben. Ezért ezeket összességükben kell vizsgálni, a vidékfejlesztési politika, mint a KAP második pillérének egyértelmű hozzájárulása mellett (lásd a 24. bekezdésre adott választ is).

| 22. | A két, vidékfejlesztésről szóló európai konferencia, amelyeket a Bíróság említ, szintén az új korszak összefüggéseiben szemlélendő, amikor felmerült az átfogóbb vidékfejlesztési politika iránti igény, amely – a mezőgazdasági szerkezetátalakítás mellett – foglalkozott a környezeti problémákkal és a vidéki körzetek szélesebb értelemben vett szükségleteivel. Ez tükröződik a jelenlegi programozási időszakban és az 1698/2005/EK rendelet szerint erősödni fog a jövőben. |
| --- | --- |

22.

A két, vidékfejlesztésről szóló európai konferencia, amelyeket a Bíróság említ, szintén az új korszak összefüggéseiben szemlélendő, amikor felmerült az átfogóbb vidékfejlesztési politika iránti igény, amely – a mezőgazdasági szerkezetátalakítás mellett – foglalkozott a környezeti problémákkal és a vidéki körzetek szélesebb értelemben vett szükségleteivel. Ez tükröződik a jelenlegi programozási időszakban és az 1698/2005/EK rendelet szerint erősödni fog a jövőben.

| 24. | Az „Agenda 2000” a vidékfejlesztést a KAP második pillérévé tette, annak érdekében, hogy a mezőgazdaság, mint a fő földhasználó előtt álló többféle kihívással szembe lehessen nézni. Ezért ez a politika, jellegéből adódóan, erősen kötődik a mezőgazdasági ágazathoz, de elősegíti a területi aránytalanságok figyelembevételét is. Kiegészítésképpen a 2000–2006-os időszakban a vidékfejlesztést számos területi szempont is jellemzi, mint például a kedvezőtlen helyzetű térségekre vonatkozó intézkedés megvalósítása és a magasabb társfinanszírozási arányok a kedvezőtlenebb helyzetű körzetekben és kohéziós régiókban. A további térbeli differenciálás a program szintjén a tagállamok felelőssége. |
| --- | --- |

24.

Az „Agenda 2000” a vidékfejlesztést a KAP második pillérévé tette, annak érdekében, hogy a mezőgazdaság, mint a fő földhasználó előtt álló többféle kihívással szembe lehessen nézni. Ezért ez a politika, jellegéből adódóan, erősen kötődik a mezőgazdasági ágazathoz, de elősegíti a területi aránytalanságok figyelembevételét is. Kiegészítésképpen a 2000–2006-os időszakban a vidékfejlesztést számos területi szempont is jellemzi, mint például a kedvezőtlen helyzetű térségekre vonatkozó intézkedés megvalósítása és a magasabb társfinanszírozási arányok a kedvezőtlenebb helyzetű körzetekben és kohéziós régiókban. A további térbeli differenciálás a program szintjén a tagállamok felelőssége.

| 25–26. | A vidékfejlesztési intézkedések többsége eleve a mezőgazdaságra és a mezőgazdasági termelőkre irányul, ami azt eredményezi, hogy a mezőgazdasági célú költés aránya magas. Mivel a mezőgazdaság továbbra is a legnagyobb felhasználója a vidéki földterületeknek és még mindig fontos szerepet játszik a vidéki körzetek gazdaságában, a mezőgazdasági ágazat támogatása jelentősen hozzájárulhat a vidéki körzetek fejlődéséhez. A vidékfejlesztési politika erőteljes funkciója, hogy elő kell segítenie a mezőgazdasági termelés fenntartható módszereit és a vidéki környezet és táj megőrzését. Továbbá, ahogyan az a Campania esetében megmutatkozott, egy főként ágazati orientációjú politika nem zárja ki a területi differenciálást.
  A következő programozási időszakra a tanácsi rendelet a teljes EU-hozzájárulás minimálisan 10 %-át visszatartotta, olyan intézkedésekre, amelyek az életminőséggel és a vidék gazdaságának a mező- és erdőgazdaságon kívüli diverzifikációjával kapcsolatosak. |
| --- | --- |

25–26.

A vidékfejlesztési intézkedések többsége eleve a mezőgazdaságra és a mezőgazdasági termelőkre irányul, ami azt eredményezi, hogy a mezőgazdasági célú költés aránya magas. Mivel a mezőgazdaság továbbra is a legnagyobb felhasználója a vidéki földterületeknek és még mindig fontos szerepet játszik a vidéki körzetek gazdaságában, a mezőgazdasági ágazat támogatása jelentősen hozzájárulhat a vidéki körzetek fejlődéséhez. A vidékfejlesztési politika erőteljes funkciója, hogy elő kell segítenie a mezőgazdasági termelés fenntartható módszereit és a vidéki környezet és táj megőrzését. Továbbá, ahogyan az a Campania esetében megmutatkozott, egy főként ágazati orientációjú politika nem zárja ki a területi differenciálást.

A következő programozási időszakra a tanácsi rendelet a teljes EU-hozzájárulás minimálisan 10 %-át visszatartotta, olyan intézkedésekre, amelyek az életminőséggel és a vidék gazdaságának a mező- és erdőgazdaságon kívüli diverzifikációjával kapcsolatosak.

| 27. | A Tanács által megállapított keretszabályt követve a vidékfejlesztésnek a jövőben is a KAP piac- és jövedelemtámogató politikáit kell kísérnie és kiegészítenie, második pillérként, a gazdasági és társadalmi kohézió általános célkitűzéseinek figyelembevételével.
  Ezért összpontosít majd a vidékfejlesztési politika 2007–2013-ban, az 1698/2005/EK rendeletben meghatározott „három tengelynek” megfelelően három területre: 1. tengely: „a mezőgazdasági és az erdőgazdasági ágazat versenyképességének javítása”; 2. tengely: „a környezet és a vidék javítása”; 3. tengely: „az életminőség javítása a vidéki körzetekben és a vidéki gazdaság diverzifikálása”. A negyedik „Leader”-tengely a helyi alapokon, alulról szerveződő vidékfejlesztési módszerekre teremt lehetőségeket.
  A területi dimenzió jobb kiemelése érdekében azonban a tagállamoknak, amikor vidékfejlesztési programjaikat elkészítik, értékelést kell készíteniük a vidéki körzetek kijelöléséről és azok fontosságáról. |
| --- | --- |

27.

A Tanács által megállapított keretszabályt követve a vidékfejlesztésnek a jövőben is a KAP piac- és jövedelemtámogató politikáit kell kísérnie és kiegészítenie, második pillérként, a gazdasági és társadalmi kohézió általános célkitűzéseinek figyelembevételével.

Ezért összpontosít majd a vidékfejlesztési politika 2007–2013-ban, az 1698/2005/EK rendeletben meghatározott „három tengelynek” megfelelően három területre: 1. tengely: „a mezőgazdasági és az erdőgazdasági ágazat versenyképességének javítása”; 2. tengely: „a környezet és a vidék javítása”; 3. tengely: „az életminőség javítása a vidéki körzetekben és a vidéki gazdaság diverzifikálása”. A negyedik „Leader”-tengely a helyi alapokon, alulról szerveződő vidékfejlesztési módszerekre teremt lehetőségeket.

A területi dimenzió jobb kiemelése érdekében azonban a tagállamoknak, amikor vidékfejlesztési programjaikat elkészítik, értékelést kell készíteniük a vidéki körzetek kijelöléséről és azok fontosságáról.

| 28. | Amint a 24–26. bekezdésekben szerepel, egyes, ágazatokkal kapcsolatos intézkedések alkalmazása már a jelenlegi, 2000–2006-os időszakban ügyel a területi differenciálásra.
  A következő programozási időszakra több területi elemet is beépítettek, mint például a kedvezőtlen helyzetű körzetekre vonatkozó intézkedés megvalósítását és a társfinanszírozási hányadok differenciálását, a körzet jellegétől függően (magasabb társfinanszírozási arányok bizonyos, a kedvezőtlen helyzetű körzetekben megvalósított intézkedéseknél, mint a konvergencia-régiókban, a kieső régiókban, a kisebb égei-tengeri szigeteken). A LEADER közösségi kezdeményezés fő vonalainak a másik három tengely szerinti kialakítása szintén megkönnyíti ezt a megközelítési módot.
  Igaz, hogy a programhoz való minimális közösségi hozzájárulásokat az 1. és a 3. tengely esetében a Tanács 10 %-ra csökkentette. Ezeket a csökkentéseket a tagállamok előnyben részesítették, mert ez nagyobb rugalmasságot biztosít számukra abban, hogy a programozást sajátos szükségleteiknek megfelelően alakítsák. A programozási hányadok azonban egy minimumot jelentenek, ami lehetőséget ad a tagállamoknak arra, hogy magasabb hányadokat alkalmazzanak. A LEADER hozzájárulások számára az új tagállamokban meghatározott csökkentett százalékos arányt úgy kell tekinteni, hogy ez egy „beilleszkedési” időszak, amelynek során tapasztalatot lehet gyűjteni ezeknek az intézkedéseknek a hosszadalmas megvalósítási folyamatáról. |
| --- | --- |

28.

Amint a 24–26. bekezdésekben szerepel, egyes, ágazatokkal kapcsolatos intézkedések alkalmazása már a jelenlegi, 2000–2006-os időszakban ügyel a területi differenciálásra.

A következő programozási időszakra több területi elemet is beépítettek, mint például a kedvezőtlen helyzetű körzetekre vonatkozó intézkedés megvalósítását és a társfinanszírozási hányadok differenciálását, a körzet jellegétől függően (magasabb társfinanszírozási arányok bizonyos, a kedvezőtlen helyzetű körzetekben megvalósított intézkedéseknél, mint a konvergencia-régiókban, a kieső régiókban, a kisebb égei-tengeri szigeteken). A LEADER közösségi kezdeményezés fő vonalainak a másik három tengely szerinti kialakítása szintén megkönnyíti ezt a megközelítési módot.

Igaz, hogy a programhoz való minimális közösségi hozzájárulásokat az 1. és a 3. tengely esetében a Tanács 10 %-ra csökkentette. Ezeket a csökkentéseket a tagállamok előnyben részesítették, mert ez nagyobb rugalmasságot biztosít számukra abban, hogy a programozást sajátos szükségleteiknek megfelelően alakítsák. A programozási hányadok azonban egy minimumot jelentenek, ami lehetőséget ad a tagállamoknak arra, hogy magasabb hányadokat alkalmazzanak. A LEADER hozzájárulások számára az új tagállamokban meghatározott csökkentett százalékos arányt úgy kell tekinteni, hogy ez egy „beilleszkedési” időszak, amelynek során tapasztalatot lehet gyűjteni ezeknek az intézkedéseknek a hosszadalmas megvalósítási folyamatáról.

3. észrevételA beavatkozás szempontjából jogosult területek és kedvezményezettek, valamint a projektek kiválasztása a tagállamok felelősségi körébe tartozik, a saját vidékfejlesztési programjaikban meghatározott szükségletek és célkitűzések függvényében.

| 29. | Figyelembe véve az európai régiók különbözőségét és a nemzeti szinten fennálló eltérő helyzeteket, nehéz egységes definíciót adni a vidéki körzetekre.
  Ezért a vidéki körzetek definíciója és a beavatkozás szempontjából jogosult területek, valamint ezeken a vidéki körzeteken belül a projektek helyszíneinek kiválasztása a tagállamok felelőssége, a saját programjaikban meghatározott szükségletek, célkitűzések és stratégia függvényében. Ez megmagyarázza az ellenőrzött tagállamok által a folyó programozási időszakra készített vidékfejlesztési programok közötti különbségeket, a konkrét intézkedések megvalósítási körzeteinek egyértelmű kijelölése tekintetében.
  Ahogyan a 27. bekezdés említi, a következő programozási időszakra a tagállamoknak vidékfejlesztési programjaikba be kell építeniük vidéki körzeteik kijelölését és fel kell tüntetniük azok fontosságát. |
| --- | --- |

29.

Figyelembe véve az európai régiók különbözőségét és a nemzeti szinten fennálló eltérő helyzeteket, nehéz egységes definíciót adni a vidéki körzetekre.

Ezért a vidéki körzetek definíciója és a beavatkozás szempontjából jogosult területek, valamint ezeken a vidéki körzeteken belül a projektek helyszíneinek kiválasztása a tagállamok felelőssége, a saját programjaikban meghatározott szükségletek, célkitűzések és stratégia függvényében. Ez megmagyarázza az ellenőrzött tagállamok által a folyó programozási időszakra készített vidékfejlesztési programok közötti különbségeket, a konkrét intézkedések megvalósítási körzeteinek egyértelmű kijelölése tekintetében.

Ahogyan a 27. bekezdés említi, a következő programozási időszakra a tagállamoknak vidékfejlesztési programjaikba be kell építeniük vidéki körzeteik kijelölését és fel kell tüntetniük azok fontosságát.

| 30–31. | A beruházási intézkedéseket a beavatkozás szempontjából jogosult körzetek szükségleteihez kell igazítani. Néhány tagállamban például a növekvő (környezetvédelmi) városfejlesztési nyomás az úgynevezett „periferiális urbánus” körzetekben fontos területfejlesztési kihívás, amelyhez hozzájárulhat a vidékfejlesztési politika. Ily módon, az intézkedés céljától függően, a támogatás hathatósabb lehet a városfejlesztési nyomásnak kitett körzetekben, mint a kieső, periferiális körzetekben.
  Ahogyan azonban az a 29. bekezdésben szerepel, a különböző tagállamokban eltérő a helyzet. Egy kis országban, amilyen Hollandia például – ahol a regionális különbségek kicsik – hasznosabb lehet egy országos, általános megközelítés. Más tagállamokban tematikus differenciálások vannak, a leginkább szükséget szenvedő körzetek segítése érdekében. |
| --- | --- |

30–31.

A beruházási intézkedéseket a beavatkozás szempontjából jogosult körzetek szükségleteihez kell igazítani. Néhány tagállamban például a növekvő (környezetvédelmi) városfejlesztési nyomás az úgynevezett „periferiális urbánus” körzetekben fontos területfejlesztési kihívás, amelyhez hozzájárulhat a vidékfejlesztési politika. Ily módon, az intézkedés céljától függően, a támogatás hathatósabb lehet a városfejlesztési nyomásnak kitett körzetekben, mint a kieső, periferiális körzetekben.

Ahogyan azonban az a 29. bekezdésben szerepel, a különböző tagállamokban eltérő a helyzet. Egy kis országban, amilyen Hollandia például – ahol a regionális különbségek kicsik – hasznosabb lehet egy országos, általános megközelítés. Más tagállamokban tematikus differenciálások vannak, a leginkább szükséget szenvedő körzetek segítése érdekében.

| 32–33. | A szubszidiaritás elvét követve a projektek kiválasztása és rangsorolása is a tagállamok felelőssége.
  A Bizottság azonban fokozottabban stratégiai irányítást vezetett be, amely a következő programozási időszak prioritásain és célkitűzésein alapul. |
| --- | --- |

32–33.

A szubszidiaritás elvét követve a projektek kiválasztása és rangsorolása is a tagállamok felelőssége.

A Bizottság azonban fokozottabban stratégiai irányítást vezetett be, amely a következő programozási időszak prioritásain és célkitűzésein alapul.

3. szövegdoboz – Spanyolország

Katalónia gyakorlata, amelyet a Bíróság ismertet, miszerint az új jelentkezésekre a különféle kedvezményezettek teljes számának időbeli növelésével serkent, ami olyan ösztönző, amely az európai előnyöket minél több emberhez juttatja el.

3. szövegdoboz – Németország

Niedersachsen felhozott példája kivételnek számít Németországban, mivel a helyi közösségek feladata a társfinanszírozás. Más német tartományokban a szövetségi állam (Bund) és/vagy a tartomány felel ezért.

| 34. | A jelenlegi időszakban a termelőberuházásoknál az egyik jogosultsági kritérium az, hogy az érdekeltség gazdaságilag életképes legyen, mert valós gazdasági perspektívákkal rendelkező projekteket kívánnak támogatni. A szándék az, hogy segítsék az állami támogatás hatékonyságának növelését. A következő programozási időszakra a „nehéz helyzetben lévő” vállalatokat a támogatásból kizárják.
  Elkerülhetetlen azonban, hogy a tájékozottabb és szervezettebb potenciális kedvezményezett a lehető legjobb helyzetben legyen a keretből való részesülés szempontjából. |
| --- | --- |

34.

A jelenlegi időszakban a termelőberuházásoknál az egyik jogosultsági kritérium az, hogy az érdekeltség gazdaságilag életképes legyen, mert valós gazdasági perspektívákkal rendelkező projekteket kívánnak támogatni. A szándék az, hogy segítsék az állami támogatás hatékonyságának növelését. A következő programozási időszakra a „nehéz helyzetben lévő” vállalatokat a támogatásból kizárják.

Elkerülhetetlen azonban, hogy a tájékozottabb és szervezettebb potenciális kedvezményezett a lehető legjobb helyzetben legyen a keretből való részesülés szempontjából.

4. szövegdoboz – Olaszország

Emilia Romagna felhozott példája, miszerint van egy minimális megkövetelt jövedelem, a régió által választott kritériumot jelent, a tagállam által meghatározott módszertan alapján, annak érdekében, hogy teljesüljön a gazdasági életképesség jogi követelménye az olyan mezőgazdasági érdekeltségeknél, amelyek az EU által társfinanszírozott beruházási támogatásban részesülnek. Az a tény, hogy a régióban működő érdekeltségeknek csak egy része (körülbelül fele) lehet képes arra, hogy ebből a támogatásból részesüljön, a mezőgazdasági termelők sajátos struktúráján alapuló megfontolásokon, a teljesítendő célkitűzésen – nevezetesen a versenyképes mezőgazdasági termelők támogatásán –, valamint az EU-alapok pénzügyi kezelésével kapcsolatos felelősségen alapul.

4. szövegdoboz – Spanyolország

Amint a fentiekben vázoltuk (34. bekezdés), a szabályozás előírja, hogy a mezőgazdasági érdekeltségekbe történő, EU-finanszírozásban részesülő beruházásnak gazdaságilag életképesnek kell lennie. A 33. cikk szerint szubvenciók adhatók az egyedi mezőgazdasági érdekeltségeken túlmenő beruházásokra. Lényeges, hogy az EU-finanszírozás hozzáadott értéket jelentsen, és a beruházás esetében meglegyen a gazdasági életképesség. Ez úgy érhető el, ha a legjobb projektekre irányul, ami megmagyarázza a Spanyolországban a vízgazdálkodási projektek kapcsán megfigyelt helyzetet.

4. észrevételA Bizottság egyetért azzal, hogy amennyiben a célirányosság hiányzik, akkor a holtteher kockázata megnövekszik, és azzal, hogy a vidékfejlesztési programok hathatósságához hozzájárul, ha a tagállamok az erőforrásokat egyértelműen összpontosítják.

| 35. | A Bizottság egyetért azzal, hogy a holtteher fontos probléma, amelyet mind a jogi keretfeltételek kialakításakor, mind a programok megtervezésekor megfontolás tárgyává kell tenni.
  Az előző értékelések tapasztalatai azonban azt mutatják, hogy a holtteher értelmezéseit is óvatosan kell kezelni. Mivel a mikroszinten megfigyelt hatások sokféle közrejátszó tényező eredményét jelentik, a holtteher meglétét nehéz megállapítani. |
| --- | --- |

35.

A Bizottság egyetért azzal, hogy a holtteher fontos probléma, amelyet mind a jogi keretfeltételek kialakításakor, mind a programok megtervezésekor megfontolás tárgyává kell tenni.

Az előző értékelések tapasztalatai azonban azt mutatják, hogy a holtteher értelmezéseit is óvatosan kell kezelni. Mivel a mikroszinten megfigyelt hatások sokféle közrejátszó tényező eredményét jelentik, a holtteher meglétét nehéz megállapítani.

| 36. | A Bíróság által említett „új perspektívák az EU vidékfejlesztése számára” című anyagban a Bizottság többek között megállapítja, hogy: „A célirányosság hiánya növeli a holtteher veszélyét, az erőforrások összpontosítása növelheti a program hathatósságát”. Az utóbbi a tagállamok felelőssége.
  „A vidékfejlesztés félidős értékeléseinek szintézise”, amely csak a Bíróság jelentésének véglegesítése után vált hozzáférhetővé (3), azt a következtetést vonja le, hogy nem ítélhető meg véglegesen az EU minden részében, hogy van-e holtteher, mivel a kérdésről nem készült módszeres értékelés a különféle vidékfejlesztési programok félidős értékelései során. |
| --- | --- |

36.

A Bíróság által említett „új perspektívák az EU vidékfejlesztése számára” című anyagban a Bizottság többek között megállapítja, hogy: „A célirányosság hiánya növeli a holtteher veszélyét, az erőforrások összpontosítása növelheti a program hathatósságát”. Az utóbbi a tagállamok felelőssége.

„A vidékfejlesztés félidős értékeléseinek szintézise”, amely csak a Bíróság jelentésének véglegesítése után vált hozzáférhetővé (3), azt a következtetést vonja le, hogy nem ítélhető meg véglegesen az EU minden részében, hogy van-e holtteher, mivel a kérdésről nem készült módszeres értékelés a különféle vidékfejlesztési programok félidős értékelései során.

5. szövegdoboz – Olaszország

Az Emilia Romagna vidékfejlesztési program félidős értékelésének elkészítése során az értékelés azt mutatta, hogy differenciált helyzet áll fenn ilyen szempontból, nevezetesen a termelési irányultság, a megvalósítás gazdasági dimenziója és a beruházások tipológiája tekintetében. Ezeket a következtetéseket figyelembe kell venni a 2007–2013. évi, következő programozási időszak hasonló beavatkozásainak keretében.

| 37–38. | A Bizottság egyetért azzal, hogy a holtteher fontos elem, amelyet figyelembe kell venni a jogi keretfeltételek kialakítása során. A gyakorlat azonban azt mutatja, hogy számos elem lehet hatással a holtteherre, ami nagyon megnehezíti egy „szabványosított” megoldás biztosítását.
  A következő programozási időszakban a beruházási támogatás egyértelműen célirányos lesz, a vállalatok szükségleteinek megfelelően. Az 1698/2005/EK rendelet (EVFMA-rendelet) a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és piacra vitelével foglalkozó kisebb vállalkozásokat célozza meg (és a mikrovállalkozásokat az 1. tengelyhez tartozó erdészeti termékek és a 3. tengelyhez tartozó üzletfejlesztések vonatkozásában), többek között a holtteherhatások korlátozására, amennyire csak lehetséges. Másfelől a támogatott beruházásoknak javítaniuk kell a cég/érdekeltség általános teljesítményét (beleértve a környezetvédelmi teljesítményét is) (lásd a 34. bekezdésre adott választ is). |
| --- | --- |

37–38.

A Bizottság egyetért azzal, hogy a holtteher fontos elem, amelyet figyelembe kell venni a jogi keretfeltételek kialakítása során. A gyakorlat azonban azt mutatja, hogy számos elem lehet hatással a holtteherre, ami nagyon megnehezíti egy „szabványosított” megoldás biztosítását.

A következő programozási időszakban a beruházási támogatás egyértelműen célirányos lesz, a vállalatok szükségleteinek megfelelően. Az 1698/2005/EK rendelet (EVFMA-rendelet) a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és piacra vitelével foglalkozó kisebb vállalkozásokat célozza meg (és a mikrovállalkozásokat az 1. tengelyhez tartozó erdészeti termékek és a 3. tengelyhez tartozó üzletfejlesztések vonatkozásában), többek között a holtteherhatások korlátozására, amennyire csak lehetséges. Másfelől a támogatott beruházásoknak javítaniuk kell a cég/érdekeltség általános teljesítményét (beleértve a környezetvédelmi teljesítményét is) (lásd a 34. bekezdésre adott választ is).

| 39. | A túlságosan kicsi és ezért az életképesség egy bizonyos szintjét el nem érő mezőgazdasági termelők számára adott beruházási támogatás felveti azt a kérdést, hogy azoknak a mezőgazdasági termelőknek van-e esélyük vállalkozásuk középtávon történő folytatására, és ezért kétségeket vet fel a beruházás fenntarthatóságával kapcsolatban.
  Ebben a konkrét esetben Flandria bevett vidékfejlesztési programjába egy követelményt, miszerint az egy teljes munkaidős dolgozóra jutó jövedelemnek legalább 21 577 eurónak kell lennie. Ez a regionális szintű problémák elemzésén, és ebből következően a programjukba beállítani kívánt célkitűzéseken és prioritásokon alapul. |
| --- | --- |

39.

A túlságosan kicsi és ezért az életképesség egy bizonyos szintjét el nem érő mezőgazdasági termelők számára adott beruházási támogatás felveti azt a kérdést, hogy azoknak a mezőgazdasági termelőknek van-e esélyük vállalkozásuk középtávon történő folytatására, és ezért kétségeket vet fel a beruházás fenntarthatóságával kapcsolatban.

Ebben a konkrét esetben Flandria bevett vidékfejlesztési programjába egy követelményt, miszerint az egy teljes munkaidős dolgozóra jutó jövedelemnek legalább 21 577 eurónak kell lennie. Ez a regionális szintű problémák elemzésén, és ebből következően a programjukba beállítani kívánt célkitűzéseken és prioritásokon alapul.

5. észrevételA mezőgazdasági érdekeltségekbe és az élelmiszeriparba történő beruházások támogathatóságát nem korlátozták a vidéki körzetekre. Az intézkedések célja ennek megfelelően az, hogy hozzájáruljanak a mezőgazdasági jövedelmek emelkedéséhez és az élet-, munka- és termelési körülmények javulásához, valamint növeljék az élelmiszer-feldolgozás versenyképességét és hozzáadott értékét, ahol ezek a tevékenységek az országban (vidéki és nem vidéki körzetekben) jelen vannak.

| 40. | Az értékelést végzők megvizsgálják a megvalósult kibocsátást, eredményeket és hatásokat. A tagállamok által évente biztosított, figyelemmel kísért adatok tartalmaznak egy földrajzi megoszlást is a támogatásról.
  A „városi” – „vidéki” körzetek különféle meghatározásai, amelyeket a különböző tanulmányokban alkalmaztak, arra utalnak, hogy a vidékfejlesztési beavatkozások feletti irányítás céljára nehéz egyetlen „többcélú” definíciót megfogalmazni, amely az EU egészére vonatkozik. |
| --- | --- |

40.

Az értékelést végzők megvizsgálják a megvalósult kibocsátást, eredményeket és hatásokat. A tagállamok által évente biztosított, figyelemmel kísért adatok tartalmaznak egy földrajzi megoszlást is a támogatásról.

A „városi” – „vidéki” körzetek különféle meghatározásai, amelyeket a különböző tanulmányokban alkalmaztak, arra utalnak, hogy a vidékfejlesztési beavatkozások feletti irányítás céljára nehéz egyetlen „többcélú” definíciót megfogalmazni, amely az EU egészére vonatkozik.

| 41. | Egy általános megállapítás ezzel kapcsolatban az, hogy nagyon kevés, az EMOGA iránymutatása által támogatott projekt van városi körzetekben (4 benchmarkból 2 esetében 22 %, az OECD-osztályozás szerint pedig csak 9 %), ami a vidékfejlesztési politika területfejlesztési dimenziójára utal. |
| --- | --- |

41.

Egy általános megállapítás ezzel kapcsolatban az, hogy nagyon kevés, az EMOGA iránymutatása által támogatott projekt van városi körzetekben (4 benchmarkból 2 esetében 22 %, az OECD-osztályozás szerint pedig csak 9 %), ami a vidékfejlesztési politika területfejlesztési dimenziójára utal.

| 42. | A Bíróság által bemutatott számítás tartalmaz egy becslést 300 minta alapján. Továbbá a 33. cikkel kapcsolatos intézkedésekhez kapcsolódó kiadások időbeli összehasonlítása nehézségekbe ütközik, mivel az 5b. célkitűzés szerinti körzetek elhatárolása az 1994–1999-es időszakra nem maradt fenn a 2000–2006-os időszakra. |
| --- | --- |

42.

A Bíróság által bemutatott számítás tartalmaz egy becslést 300 minta alapján. Továbbá a 33. cikkel kapcsolatos intézkedésekhez kapcsolódó kiadások időbeli összehasonlítása nehézségekbe ütközik, mivel az 5b. célkitűzés szerinti körzetek elhatárolása az 1994–1999-es időszakra nem maradt fenn a 2000–2006-os időszakra.

| 43. | Európa régióinak sokszínűsége miatt ez a fajta küszöbérték-megállapítás nagyon bonyolult kérdés, amikor az adatokat helyi szintről aggregáljuk európai szintre. Mi több, a tagállamok választhatják meg, hogy mely területeken kívánják megvalósítani egyes intézkedéseiket vagy azok összességét, és ezek nem szükségképpen a legkisebb népességű körzetek. Lehetnek olyan esetek, amikor a támogatásnak a beruházási támogatástól eltérő formái jobban megfelelnek a vidéki körzetek adott típusai szerinti szükségleteknek (pl. a kedvezőtlen helyzetű körzeteknek adott sajátos támogatás általában a kisebb népességű és kieső körzeteknek szól). |
| --- | --- |

43.

Európa régióinak sokszínűsége miatt ez a fajta küszöbérték-megállapítás nagyon bonyolult kérdés, amikor az adatokat helyi szintről aggregáljuk európai szintre. Mi több, a tagállamok választhatják meg, hogy mely területeken kívánják megvalósítani egyes intézkedéseiket vagy azok összességét, és ezek nem szükségképpen a legkisebb népességű körzetek. Lehetnek olyan esetek, amikor a támogatásnak a beruházási támogatástól eltérő formái jobban megfelelnek a vidéki körzetek adott típusai szerinti szükségleteknek (pl. a kedvezőtlen helyzetű körzeteknek adott sajátos támogatás általában a kisebb népességű és kieső körzeteknek szól).

| 45. | A 2. táblázat bemutatja, hogy az 1. célkitűzés szerinti körzetekben az átvizsgált projektek kiadásainak 80 %-a vidéki körzetekbe került. Emellett a területi egyensúlytalanságok csökkentésének célkitűzése csak egyike azoknak a célkitűzéseknek, amelyekhez a vidékfejlesztés hozzájárul. |
| --- | --- |

45.

A 2. táblázat bemutatja, hogy az 1. célkitűzés szerinti körzetekben az átvizsgált projektek kiadásainak 80 %-a vidéki körzetekbe került. Emellett a területi egyensúlytalanságok csökkentésének célkitűzése csak egyike azoknak a célkitűzéseknek, amelyekhez a vidékfejlesztés hozzájárul.

| 46. | Az OECD-meghatározást követve, amely a népesség sűrűségére alapul, az 1. célkitűzés szerinti régiókban megvalósult projektek nagy része (91 %) jelentős, és túlnyomórészt vidéki régiókhoz kapcsolódik, amelyek általában az 1. célkitűzés szerinti régiók szegényebb részeit jelentik. |
| --- | --- |

46.

Az OECD-meghatározást követve, amely a népesség sűrűségére alapul, az 1. célkitűzés szerinti régiókban megvalósult projektek nagy része (91 %) jelentős, és túlnyomórészt vidéki régiókhoz kapcsolódik, amelyek általában az 1. célkitűzés szerinti régiók szegényebb részeit jelentik.

6. észrevételA költés hatásosságát a projekteknek a célkitűzéseivel való összehasonlításával mérik.

| 48. | A beavatkozásoknak az eredményeik, hatásaik és az általuk kielégített szükségletek alapján történő megítélése részét képezi a nemzeti vagy regionális szinten elvégzett értékelésnek. Az országos/regionális vidékfejlesztési értékelések szintézisei, amelyeket a Bizottság számára rendszeresen elvégeznek, lehetővé tesznek egy programszintű felmérést a különböző intézkedések hatásairól.
  Az a lehetőség, hogy egyes projektek közvetlen hatásainak hozzájárulását mérni lehet a programok átfogó célkitűzései szempontjából, a következő programozási időszakban erőteljesebb lesz azáltal, hogy a közös monitoring és értékelési keretszabályozás (CMEF) révén a programok folyamatos értékelése zajlik, ami jobb utóvizsgálatot is biztosít majd. |
| --- | --- |

48.

A beavatkozásoknak az eredményeik, hatásaik és az általuk kielégített szükségletek alapján történő megítélése részét képezi a nemzeti vagy regionális szinten elvégzett értékelésnek. Az országos/regionális vidékfejlesztési értékelések szintézisei, amelyeket a Bizottság számára rendszeresen elvégeznek, lehetővé tesznek egy programszintű felmérést a különböző intézkedések hatásairól.

Az a lehetőség, hogy egyes projektek közvetlen hatásainak hozzájárulását mérni lehet a programok átfogó célkitűzései szempontjából, a következő programozási időszakban erőteljesebb lesz azáltal, hogy a közös monitoring és értékelési keretszabályozás (CMEF) révén a programok folyamatos értékelése zajlik, ami jobb utóvizsgálatot is biztosít majd.

| 49. | A Bizottság elismeri, hogy az integrált területi megközelítési módok fontos eszközt biztosítanak a vidékfejlesztési politika megvalósításához és javasolta ezt a lehetőséget a jelenlegi programozási időszakban és az új, 1698/2005/EK rendeletben, a többféle intézkedést egyesítő integrált projektek bátorításával és a Leader közösségi kezdeményezés fő vonalainak kialakításával. |
| --- | --- |

49.

A Bizottság elismeri, hogy az integrált területi megközelítési módok fontos eszközt biztosítanak a vidékfejlesztési politika megvalósításához és javasolta ezt a lehetőséget a jelenlegi programozási időszakban és az új, 1698/2005/EK rendeletben, a többféle intézkedést egyesítő integrált projektek bátorításával és a Leader közösségi kezdeményezés fő vonalainak kialakításával.

| 50. | Az, hogy a projekteket integrálni kell-e egy szélesebb helyi fejlesztési tervbe, függ a projekt célkitűzésétől és jellegétől, és ezt a tagállamoknak/régióknak kell felmérniük. |
| --- | --- |

50.

Az, hogy a projekteket integrálni kell-e egy szélesebb helyi fejlesztési tervbe, függ a projekt célkitűzésétől és jellegétől, és ezt a tagállamoknak/régióknak kell felmérniük.

| 51. | Minden projektnek van közvetetten egy potenciális, szélesebb hatása, mivel a kedvezményezettek beintegrálódnak a vidéki körzetek gazdasági életébe és ott fontos szerepet játszanak. |
| --- | --- |

51.

Minden projektnek van közvetetten egy potenciális, szélesebb hatása, mivel a kedvezményezettek beintegrálódnak a vidéki körzetek gazdasági életébe és ott fontos szerepet játszanak.

7. észrevételA Bizottság már a jelenlegi programozási időszak vonatkozásában komoly erőfeszítéseket tett a tagállamok figyelemmel kísért adatainak mennyiségében és minőségében mutatkozó hiányosságok orvoslására. A monitoringot erősíteni fogja a CMEF bevezetése a következő programozási időszakban, a tagállamokkal való együttműködésben.

| 57. | A monitoring munka részeként a Bizottság ellenőrzi a tagállamok által éves haladási jelentéseikben biztosított, a kibocsátással kapcsolatos adatokat. Az értékelés felméri az intézkedések hatását a programszinten meghatározott célokhoz való hozzájárulásuk szempontjából.
  A Bizottság már a jelenlegi programozási időszak vonatkozásában komoly erőfeszítéseket tett a tagállamok figyelemmel kísért adatainak mennyiségében és minőségében mutatkozó hiányosságok orvoslására. A monitoringot erősíteni fogja a CMEF bevezetése a következő programozási időszakban, a tagállamokkal való együttműködésben. |
| --- | --- |

57.

A monitoring munka részeként a Bizottság ellenőrzi a tagállamok által éves haladási jelentéseikben biztosított, a kibocsátással kapcsolatos adatokat. Az értékelés felméri az intézkedések hatását a programszinten meghatározott célokhoz való hozzájárulásuk szempontjából.

A Bizottság már a jelenlegi programozási időszak vonatkozásában komoly erőfeszítéseket tett a tagállamok figyelemmel kísért adatainak mennyiségében és minőségében mutatkozó hiányosságok orvoslására. A monitoringot erősíteni fogja a CMEF bevezetése a következő programozási időszakban, a tagállamokkal való együttműködésben.

| 58. | a) | Az 1257/1999/EK tanácsi rendelet 43. cikkének megfelelően a vidékfejlesztési terveknek tartalmazniuk kell egy ismertetést a javasolt stratégiáról, a számszerűsített célkitűzésekről és a kiválasztott vidékfejlesztési prioritásokról, valamint a lefedett földrajzi körzetről. |
| --- | --- | --- |

58.

a)

Az 1257/1999/EK tanácsi rendelet 43. cikkének megfelelően a vidékfejlesztési terveknek tartalmazniuk kell egy ismertetést a javasolt stratégiáról, a számszerűsített célkitűzésekről és a kiválasztott vidékfejlesztési prioritásokról, valamint a lefedett földrajzi körzetről.

| d) | Úgy tűnik, hogy a kötelezettségvállalási megközelítés, mint a kibocsátás mérésének alapja, jobban megfelel néhány, többéves típusú, több évre elnyújtott vidékfejlesztési támogatásnál (pl. agrár-környezetvédelem, erdőtelepítés stb.), mivel ezek megvalósításuk első éveiben gyakran semmiféle konkrét eredményt nem mutatnak. A 2004–2013-as időszakra a realizált kiadások bekerülnek a monitoringtáblázatokba, és a pénzügyi beszámolókat, amennyire lehetséges, összhangba hozzák a naturáliákról szóló beszámolással.
  A félidős vidékfejlesztési értékelő jelentések szintetizálása tartalmaz pénzügyi adatokat az EMOGA-kiadásokról, fejezetenként és tagállamonként. |
| --- | --- |

d)

Úgy tűnik, hogy a kötelezettségvállalási megközelítés, mint a kibocsátás mérésének alapja, jobban megfelel néhány, többéves típusú, több évre elnyújtott vidékfejlesztési támogatásnál (pl. agrár-környezetvédelem, erdőtelepítés stb.), mivel ezek megvalósításuk első éveiben gyakran semmiféle konkrét eredményt nem mutatnak. A 2004–2013-as időszakra a realizált kiadások bekerülnek a monitoringtáblázatokba, és a pénzügyi beszámolókat, amennyire lehetséges, összhangba hozzák a naturáliákról szóló beszámolással.

A félidős vidékfejlesztési értékelő jelentések szintetizálása tartalmaz pénzügyi adatokat az EMOGA-kiadásokról, fejezetenként és tagállamonként.

| e) | A 33. cikk intézkedései szerint támogatható projektek változatossága olyan nagy, hogy lehetetlen olyan monitoringmutatókat előirányozni, amelyek az összes projektre érvényesek lennének. A monitoringtáblázatokban szereplő közös mutatók jegyzéke távolról sem kimerítő. A tagállamok további mutatókat adhatnak hozzá, konkrét szükségleteikhez vagy programjaik sajátos vonásaihoz igazodva. |
| --- | --- |

e)

A 33. cikk intézkedései szerint támogatható projektek változatossága olyan nagy, hogy lehetetlen olyan monitoringmutatókat előirányozni, amelyek az összes projektre érvényesek lennének. A monitoringtáblázatokban szereplő közös mutatók jegyzéke távolról sem kimerítő. A tagállamok további mutatókat adhatnak hozzá, konkrét szükségleteikhez vagy programjaik sajátos vonásaihoz igazodva.

| 59. | A mostani programozási időszakban a tagállamoknak nem kötelező alkalmazniuk a közös értékelési kérdéseket (Common Evaluation Questions, CEQ) az Iránymutatási Alapon keresztül finanszírozott vidékfejlesztési támogatásoknál. A Bizottság egyetért azzal, hogy ez a jelenlegi alkalmazott monitoring és értékelési rendszer gyengesége, amely a következő programozási időszakban megoldódik, az egységes vidékfejlesztési alap megteremtésével. 2000 volt az első beszámolási év és ez nagyrészt nem volt tipikus, mivel a programok jóváhagyása még folyamatban volt és az intézkedések megvalósítása még csak korai szakaszban volt. |
| --- | --- |

59.

A mostani programozási időszakban a tagállamoknak nem kötelező alkalmazniuk a közös értékelési kérdéseket (Common Evaluation Questions, CEQ) az Iránymutatási Alapon keresztül finanszírozott vidékfejlesztési támogatásoknál. A Bizottság egyetért azzal, hogy ez a jelenlegi alkalmazott monitoring és értékelési rendszer gyengesége, amely a következő programozási időszakban megoldódik, az egységes vidékfejlesztési alap megteremtésével. 2000 volt az első beszámolási év és ez nagyrészt nem volt tipikus, mivel a programok jóváhagyása még folyamatban volt és az intézkedések megvalósítása még csak korai szakaszban volt.

| 60. | Az alternatív mutatók és CEQ-et kiegészítő további nemzeti kérdések használata a nemzeti értékelésekben alacsony szintű volt. A meghatározott közös mutatók általában megfelelőek voltak, és a feltett kérdések tartománya fontos volt a vidékfejlesztési programok értékelésének elvégzéséhez.
  A „folyamatos értékelés” rendszere, amelyet a közös monitoring és értékelési keretszabályozás (CMEF) vezet be a következő programozási időszakra, növelni fogja a monitoring hozzájárulását az értékeléshez, ugyanúgy, ahogyan az adatgyűjtés és a mutatók számszerűsítése is. |
| --- | --- |

60.

Az alternatív mutatók és CEQ-et kiegészítő további nemzeti kérdések használata a nemzeti értékelésekben alacsony szintű volt. A meghatározott közös mutatók általában megfelelőek voltak, és a feltett kérdések tartománya fontos volt a vidékfejlesztési programok értékelésének elvégzéséhez.

A „folyamatos értékelés” rendszere, amelyet a közös monitoring és értékelési keretszabályozás (CMEF) vezet be a következő programozási időszakra, növelni fogja a monitoring hozzájárulását az értékeléshez, ugyanúgy, ahogyan az adatgyűjtés és a mutatók számszerűsítése is.

| 61. | Némi információ rendelkezésre áll programszinten, ahol az értékelések történnek, de nem áll rendelkezésre a projektek szintjén. A programok földrajzi hatókörén belül az értékelést végzők megvizsgálják a megvalósult kibocsátást, eredményeket és hatásokat. A monitoring táblázatok közül az 5. táblázat például tartalmazza a pénzügyi támogatások és a jóváhagyott kérelmek számának földrajzi megoszlását. |
| --- | --- |

61.

Némi információ rendelkezésre áll programszinten, ahol az értékelések történnek, de nem áll rendelkezésre a projektek szintjén. A programok földrajzi hatókörén belül az értékelést végzők megvizsgálják a megvalósult kibocsátást, eredményeket és hatásokat. A monitoring táblázatok közül az 5. táblázat például tartalmazza a pénzügyi támogatások és a jóváhagyott kérelmek számának földrajzi megoszlását.

| 62. | A tevékenységalapú vezetés eljárásainak szintjén nehéz összegezni a vidékfejlesztési politika eredményeit és vívmányait ismertető mutatókat, mert az eleve nagyon széles terület. Csak kevés olyan mutató van, amely jó közelítést tud róla adni. Ezt a nehézséget tovább fokozza a jelenlegi időszakban az, hogy eltérő irányítási, monitoring-, beszámolási és értékelési rendszereket alkalmaznak, a programozási sémáknak megfelelően (Iránymutatás, Garancia, Leader+). A jövőben javulás várható, a közös monitoring- és értékelési keretszabályozásnak megfelelően. |
| --- | --- |

62.

A tevékenységalapú vezetés eljárásainak szintjén nehéz összegezni a vidékfejlesztési politika eredményeit és vívmányait ismertető mutatókat, mert az eleve nagyon széles terület. Csak kevés olyan mutató van, amely jó közelítést tud róla adni. Ezt a nehézséget tovább fokozza a jelenlegi időszakban az, hogy eltérő irányítási, monitoring-, beszámolási és értékelési rendszereket alkalmaznak, a programozási sémáknak megfelelően (Iránymutatás, Garancia, Leader+). A jövőben javulás várható, a közös monitoring- és értékelési keretszabályozásnak megfelelően.

| 63. | A monitoring szintetizáló jelentései és a különféle értékelési jelentések adatokat és információkat biztosítanak. Mind a félidős, mind az utólagos értékelések, amelyeket független értékelők végeznek el, felmérést adnak a vidékfejlesztési intézkedések eredményeiről és hatásairól. A jelenlegi rendszer hiányosságai a jövőt illetően orvoslásra kerültek, és ez minden bizonnyal lehetővé teszi a Bizottság és más érdekeltek számára, hogy teljes körű betekintést nyerjenek a vidékfejlesztési költések figyelemmel kísérésébe és értékelésébe. |
| --- | --- |

63.

A monitoring szintetizáló jelentései és a különféle értékelési jelentések adatokat és információkat biztosítanak. Mind a félidős, mind az utólagos értékelések, amelyeket független értékelők végeznek el, felmérést adnak a vidékfejlesztési intézkedések eredményeiről és hatásairól. A jelenlegi rendszer hiányosságai a jövőt illetően orvoslásra kerültek, és ez minden bizonnyal lehetővé teszi a Bizottság és más érdekeltek számára, hogy teljes körű betekintést nyerjenek a vidékfejlesztési költések figyelemmel kísérésébe és értékelésébe.

| 64. | A vidékfejlesztési politika rugalmas kialakítása, az intézkedések és a célkitűzések sokféleségével nem akadályozza a tagállamokat abban, hogy egyértelmű stratégiákat és célkitűzéseket alakítsanak ki vidékfejlesztési programjaikban, ahogyan azt az 1257/1999/EK tanácsi rendelet megköveteli.






  — | A következő programozási időszakban egy fokozottabban stratégiai megközelítés bevezetésére került sor a közösségi stratégiai iránymutatások révén. Ez lehetővé teszi, hogy a tagállamok vidékfejlesztési stratégiáikat jobban összpontosíthassák a konkrét szükségletekből következő vonatkozó célkitűzésekre. Ezen túlmenően a tagállamoknak nemzeti keretük egy minimális százalékos arányát kell allokálniuk mindegyik tengelyhez, ami biztosítja a program kiegyensúlyozottságát, figyelembe véve mind az ágazati, mind a területi gondokat. |
| --- | --- | --- |

64.

A vidékfejlesztési politika rugalmas kialakítása, az intézkedések és a célkitűzések sokféleségével nem akadályozza a tagállamokat abban, hogy egyértelmű stratégiákat és célkitűzéseket alakítsanak ki vidékfejlesztési programjaikban, ahogyan azt az 1257/1999/EK tanácsi rendelet megköveteli.

—

A következő programozási időszakban egy fokozottabban stratégiai megközelítés bevezetésére került sor a közösségi stratégiai iránymutatások révén. Ez lehetővé teszi, hogy a tagállamok vidékfejlesztési stratégiáikat jobban összpontosíthassák a konkrét szükségletekből következő vonatkozó célkitűzésekre. Ezen túlmenően a tagállamoknak nemzeti keretük egy minimális százalékos arányát kell allokálniuk mindegyik tengelyhez, ami biztosítja a program kiegyensúlyozottságát, figyelembe véve mind az ágazati, mind a területi gondokat.

| 65. | A vidékfejlesztéssel kapcsolatos beruházási intézkedések többsége eleve a mezőgazdaságra és a mezőgazdasági termelőkre irányul, ami megmagyarázza, miért magas a mezőgazdasági célú költés aránya. Mivel azonban a mezőgazdaság még mindig fontos szerepet játszik a vidéki körzetek gazdaságában, az ennek az ágazatnak adott támogatás jelentős hozzájárulást jelenthet a vidéki körzetek fejlődése számára.






  — | Az 1698/2005/EK rendelet három alapvető célkitűzést határoz meg a vidékfejlesztési támogatás számára a 2007–2013-as programozási időszakra: (1) a mezőgazdaság és az erdőgazdaság versenyképességének javítása, (2) a környezet és a vidéki táj javítsa, (3) az életminőség javítása a vidéki körzetekben és ösztönzés a gazdasági tevékenység diverzifikálására. Ezek a célkitűzések olyan intézkedések révén valósulnak meg, amelyeket négy tengely köré csoportosítottak. A rendelet 17. cikke gondoskodik a célkitűzések közötti egyensúlyról, azáltal, hogy bevezet egy tengelyenként minimálisan elköltendő arányt. |
| --- | --- | --- |

65.

A vidékfejlesztéssel kapcsolatos beruházási intézkedések többsége eleve a mezőgazdaságra és a mezőgazdasági termelőkre irányul, ami megmagyarázza, miért magas a mezőgazdasági célú költés aránya. Mivel azonban a mezőgazdaság még mindig fontos szerepet játszik a vidéki körzetek gazdaságában, az ennek az ágazatnak adott támogatás jelentős hozzájárulást jelenthet a vidéki körzetek fejlődése számára.

—

Az 1698/2005/EK rendelet három alapvető célkitűzést határoz meg a vidékfejlesztési támogatás számára a 2007–2013-as programozási időszakra: (1) a mezőgazdaság és az erdőgazdaság versenyképességének javítása, (2) a környezet és a vidéki táj javítsa, (3) az életminőség javítása a vidéki körzetekben és ösztönzés a gazdasági tevékenység diverzifikálására. Ezek a célkitűzések olyan intézkedések révén valósulnak meg, amelyeket négy tengely köré csoportosítottak. A rendelet 17. cikke gondoskodik a célkitűzések közötti egyensúlyról, azáltal, hogy bevezet egy tengelyenként minimálisan elköltendő arányt.

| 66. | Figyelembe véve az európai régiók különbözőségét és a nemzeti szinten fennálló eltérő helyzeteket, nehéz egységes definíciót adni a vidéki körzetekre. Ezért a beavatkozás szempontjából jogosult körzetek, valamint a projektek kiválasztása és rangsorolása a tagállamok felelőssége.






  — | A nemzeti stratégiai tervek bevezetésével egy célirányosabb megközelítési mód érvényesül a vidékfejlesztési programok következő generációjánál. |
| --- | --- | --- |

66.

Figyelembe véve az európai régiók különbözőségét és a nemzeti szinten fennálló eltérő helyzeteket, nehéz egységes definíciót adni a vidéki körzetekre. Ezért a beavatkozás szempontjából jogosult körzetek, valamint a projektek kiválasztása és rangsorolása a tagállamok felelőssége.

—

A nemzeti stratégiai tervek bevezetésével egy célirányosabb megközelítési mód érvényesül a vidékfejlesztési programok következő generációjánál.

| 67. | A mezőgazdasági érdekeltségekbe történő befektetések és az élelmiszeriparba történő beruházások támogathatósága nem korlátozódik a vonatkozó 33. cikk szerinti intézkedések számára meghatározott vidéki körzetekre. Az intézkedések hatókörének megválasztása azok céljától függ, vagyis hozzá kell járulniuk a mezőgazdasági jövedelmek emelkedéséhez és az élet-, munka- és termelési körülmények javulásához, valamint növeljék az élelmiszer-feldolgozás versenyképességét és hozzáadott értékét, ahol ezek a tevékenységek az országban (vidéki és nem vidéki körzetekben) jelen vannak.






  — | A vidékfejlesztési programok tartalmaznak egy általános ismertetést a tervről, amelyben jelzik a földrajzi kiterjedést, ismertetik a jelenlegi helyzetet, számszerűsített adatok felhasználásával, az erősségek, az aránytalanságok, a lemaradások és a vidékfejlesztési potenciál kiemelésével. Ez az ismertetés figyelembe veszi a mezőgazdasági és az erdőgazdasági ágazatot, a vidéki gazdaságot, a demográfiai helyzetet, az emberi erőforrásokat és a foglalkoztatást, valamint a környezet állapotát. Ezeknek az információknak az alapján a tagállamok ismertetik az akció prioritásait és az ennek megfelelő stratégiájukat. |
| --- | --- | --- |

67.

A mezőgazdasági érdekeltségekbe történő befektetések és az élelmiszeriparba történő beruházások támogathatósága nem korlátozódik a vonatkozó 33. cikk szerinti intézkedések számára meghatározott vidéki körzetekre. Az intézkedések hatókörének megválasztása azok céljától függ, vagyis hozzá kell járulniuk a mezőgazdasági jövedelmek emelkedéséhez és az élet-, munka- és termelési körülmények javulásához, valamint növeljék az élelmiszer-feldolgozás versenyképességét és hozzáadott értékét, ahol ezek a tevékenységek az országban (vidéki és nem vidéki körzetekben) jelen vannak.

—

A vidékfejlesztési programok tartalmaznak egy általános ismertetést a tervről, amelyben jelzik a földrajzi kiterjedést, ismertetik a jelenlegi helyzetet, számszerűsített adatok felhasználásával, az erősségek, az aránytalanságok, a lemaradások és a vidékfejlesztési potenciál kiemelésével. Ez az ismertetés figyelembe veszi a mezőgazdasági és az erdőgazdasági ágazatot, a vidéki gazdaságot, a demográfiai helyzetet, az emberi erőforrásokat és a foglalkoztatást, valamint a környezet állapotát. Ezeknek az információknak az alapján a tagállamok ismertetik az akció prioritásait és az ennek megfelelő stratégiájukat.

| — | A területi célirányosság felé egy további lépést jelent a következő programozási időszakra, hogy a tagállamoknak vidékfejlesztési programjaikba be kell építeniük vidéki körzeteik kijelölését és fel kell tüntetniük azok fontosságát. |
| --- | --- |

—

A területi célirányosság felé egy további lépést jelent a következő programozási időszakra, hogy a tagállamoknak vidékfejlesztési programjaikba be kell építeniük vidéki körzeteik kijelölését és fel kell tüntetniük azok fontosságát.

| 68. | A Bizottság egyetért azzal, hogy az integrált területfejlesztési elképzelések fontos eszközt biztosítanak a vidékfejlesztési politika megvalósításához, és bátorítja, mind a jelenlegi, mind a következő programozási időszakban a helyi fejlesztési stratégiák megvalósítását.






  — | A félidős értékelő jelentések kimenetele és az előzetes értékelések eredményei fontos inputot jelentenek majd a jelenlegi és az új vidékfejlesztési politikák számára. Ezen túlmenően a nemzeti vidéki hálózatok és az EU vidéki hálózata teret biztosít majd az információk és a bevált módszerek kicserélésére. |
| --- | --- | --- |

68.

A Bizottság egyetért azzal, hogy az integrált területfejlesztési elképzelések fontos eszközt biztosítanak a vidékfejlesztési politika megvalósításához, és bátorítja, mind a jelenlegi, mind a következő programozási időszakban a helyi fejlesztési stratégiák megvalósítását.

—

A félidős értékelő jelentések kimenetele és az előzetes értékelések eredményei fontos inputot jelentenek majd a jelenlegi és az új vidékfejlesztési politikák számára. Ezen túlmenően a nemzeti vidéki hálózatok és az EU vidéki hálózata teret biztosít majd az információk és a bevált módszerek kicserélésére.

| 69. | A Bizottság komoly erőfeszítéseket tett a tagállamoknak a jelenlegi programozási időszakban figyelemmel kísért adatainál azok mennyiségének és minőségének javítására.






  — | A Bizottság, a tagállamokkal együttműködésben, egy új és jobb, közös monitoring- és értékelési keretszabályozást javasol a következő programozási időszakra. |
| --- | --- | --- |

69.

A Bizottság komoly erőfeszítéseket tett a tagállamoknak a jelenlegi programozási időszakban figyelemmel kísért adatainál azok mennyiségének és minőségének javítására.

—

A Bizottság, a tagállamokkal együttműködésben, egy új és jobb, közös monitoring- és értékelési keretszabályozást javasol a következő programozási időszakra.

---

(1)  A Tanács 2006/144/EK határozata.

(2)  Az 1257/1999/EK tanácsi rendelet 14. preambulumbekezdése.

(3)  Közzétéve 2006 júniusában.

---

| 20.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 282/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 282/32

---

2006/8. sz. KÜLÖNJELENTÉS

A siker útján?

A gyümölcs- és zöldségtermelők operatív programjaira nyújtott európai uniós támogatás eredményessége

a Bizottság válaszaival együtt

(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján)

(2006/C 282/02)

TARTALOMJEGYZÉK

| I–XI. | ÖSSZEFOGLALÓ |
| --- | --- |

I–XI.

| 1–18. | BEVEZETÉS |
| --- | --- |

1–18.

| 1–3. | A támogatási rendszer célja: a változó piaci helyzethez való alkalmazkodás elősegítése |
| --- | --- |

1–3.

| 4–8. | Az ellenőrzés hatóköre és módszerei |
| --- | --- |

4–8.

| 9–12. | A termelői szervezetek |
| --- | --- |

9–12.

| 13–18. | Az operatív programok támogatása |
| --- | --- |

13–18.

| 19–63. | I. RÉSZ: AZ OPERATÍV PROGRAMOK EREDMÉNYESSÉGE |
| --- | --- |

19–63.

| 20–49. | A támogatási rendszer végrehajtása várhatóan biztosítja-e az operatív programok eredményességét? |
| --- | --- |

20–49.

| 20–23. | Bizottsági ellenőrzések annak érdekében, hogy a tagállamok a hatékony és eredményes gazdálkodás elveinek megfelelően nyújtsanak uniós támogatást |
| --- | --- |

20–23.

| 24–49. | A támogatási rendszer megvalósítása a tagállamokban |
| --- | --- |

24–49.

| 50–59. | Eredményesek voltak-e az operatív programok keretében finanszírozott akciók? |
| --- | --- |

50–59.

| 51–52. | Az operatív programok termelői szervezet általi értékelése (zárójelentések) |
| --- | --- |

51–52.

| 53–59. | Az ellenőrzésre kiválasztott operatív programok akciói |
| --- | --- |

53–59.

| 60–63. | Az operatív programok eredményességével kapcsolatos következtetések |
| --- | --- |

60–63.

| 64–86. | II. RÉSZ: A TERMELŐI SZERVEZETEK ELŐREHALADÁSA |
| --- | --- |

64–86.

| 65–86. | Előreléptek-e a termelői szervezetek a támogatási rendszer célkitűzéseinek elérésében? |
| --- | --- |

65–86.

| 66–68. | Az ellenőrzésre kiválasztott termelői szervezetek |
| --- | --- |

66–68.

| 69–86. | A termelői szervezetekre vonatkozó bizottsági adatok |
| --- | --- |

69–86.

| 87–93. | KÖVETKEZTETÉSEK |
| --- | --- |

87–93.

| 87–90. | Az operatív programok eredményessége |
| --- | --- |

87–90.

| 91–93. | A termelői szervezetek előrehaladása |
| --- | --- |

91–93.

| 94–100. | AJÁNLÁSOK |
| --- | --- |

94–100.

| 95–96. | Az operatív programokra nyújtott támogatást egyszerűbbé és eredményesebbé kell tenni |
| --- | --- |

95–96.

| 97–98. | A szakpolitika fokozottabban irányuljon a koncentráció és a piaci kereslethez való alkalmazkodás elősegítésére |
| --- | --- |

97–98.

| 99–100. | A termelői szervezetek ösztönzését célzó szakpolitika kétségbevonása |
| --- | --- |

99–100.

Melléklet: Az eredményes operatív programok engedélyezésének ellenőrzési kritériumai

A Bizottság válasza

ÖSSZEFOGLALÓ

| I. | A gyümölcs- és zöldségtermelők változó piaci helyzethez való alkalmazkodásának elősegítése érdekében 1996-ban új támogatási rendszert vezettek be. A szakpolitikának megfelelően, a támogatások a termelők azon – „operatív programok” keretében végrehajtott – akcióinak 50 %-át fedezhetik, amelyek – többek között – a termelés minőségének javítását, a termelési költségek csökkentését és a környezetvédelemi gyakorlatok javítását célozzák. Támogatásból csak azok a termelők részesülhetnek, akik „termelői szervezetekben”, közösen értékesítik termésüket. Az operatív programok engedélyezése és a támogatások folyósítása az egyes tagállamok felelőssége. A támogatások összege 2004-ben 500 millió EUR volt. |
| --- | --- |

I.

A gyümölcs- és zöldségtermelők változó piaci helyzethez való alkalmazkodásának elősegítése érdekében 1996-ban új támogatási rendszert vezettek be. A szakpolitikának megfelelően, a támogatások a termelők azon – „operatív programok” keretében végrehajtott – akcióinak 50 %-át fedezhetik, amelyek – többek között – a termelés minőségének javítását, a termelési költségek csökkentését és a környezetvédelemi gyakorlatok javítását célozzák. Támogatásból csak azok a termelők részesülhetnek, akik „termelői szervezetekben”, közösen értékesítik termésüket. Az operatív programok engedélyezése és a támogatások folyósítása az egyes tagállamok felelőssége. A támogatások összege 2004-ben 500 millió EUR volt.

| II. | A Számvevőszék elsősorban nyolc tagállam 30 véletlenszerűen kiválasztott operatív programja, valamint a bizottsági adatok vizsgálata alapján ellenőrizte a támogatási rendszer eredményességét. |
| --- | --- |

II.

A Számvevőszék elsősorban nyolc tagállam 30 véletlenszerűen kiválasztott operatív programja, valamint a bizottsági adatok vizsgálata alapján ellenőrizte a támogatási rendszer eredményességét.

| III. | A tagállamok az operatív programok engedélyezését a tervezett kiadások jellegétől tették függővé, anélkül, hogy figyelembe vették volna a javasolt akciók várható eredményességét. A rendeletben előírt tervezési szabályokat jelentős költségek mellett, azonban tényleges haszon nélkül, formálisan betartották. A kiadások támogathatóságának feltételei nem voltak egyértelműek, ami bizonytalansághoz vezetett. |
| --- | --- |

III.

A tagállamok az operatív programok engedélyezését a tervezett kiadások jellegétől tették függővé, anélkül, hogy figyelembe vették volna a javasolt akciók várható eredményességét. A rendeletben előírt tervezési szabályokat jelentős költségek mellett, azonban tényleges haszon nélkül, formálisan betartották. A kiadások támogathatóságának feltételei nem voltak egyértelműek, ami bizonytalansághoz vezetett.

| IV. | A Bizottság ellenőrzi az operatív programok kiadásainak támogathatóságát, azt azonban nem ellenőrizte, hogy az operatív programok engedélyezése során alkalmazott tagállami eljárások várhatóan biztosítják-e a kiadások eredményességét. A Bizottság nem ellenőrizte az operatív programok eredményességét, és nem értékelte a szakpolitikát. |
| --- | --- |

IV.

A Bizottság ellenőrzi az operatív programok kiadásainak támogathatóságát, azt azonban nem ellenőrizte, hogy az operatív programok engedélyezése során alkalmazott tagállami eljárások várhatóan biztosítják-e a kiadások eredményességét. A Bizottság nem ellenőrizte az operatív programok eredményességét, és nem értékelte a szakpolitikát.

| V. | Az operatív programok általában előrelépést jelentettek a tanácsi rendelet célkitűzéseinek megvalósításában. A finanszírozott intézkedések közel fele eredményesnek bizonyult, mivel a termelői szervezetek kiinduló helyzetéhez képest jelentős előrelépés történt a 11 célkitűzés legalább egyikének megvalósításában. Az akciók nagy részének eredményessége azonban mérsékelt volt, mivel végrehajtásukkal nem javult jelentős mértékben a termelői szervezetek helyzete. |
| --- | --- |

V.

Az operatív programok általában előrelépést jelentettek a tanácsi rendelet célkitűzéseinek megvalósításában. A finanszírozott intézkedések közel fele eredményesnek bizonyult, mivel a termelői szervezetek kiinduló helyzetéhez képest jelentős előrelépés történt a 11 célkitűzés legalább egyikének megvalósításában. Az akciók nagy részének eredményessége azonban mérsékelt volt, mivel végrehajtásukkal nem javult jelentős mértékben a termelői szervezetek helyzete.

| VI. | A vizsgált termelői szervezetek előreléptek a szakpolitika legtöbb célkitűzésének megvalósításában. A Bizottság azonban nem rendelkezik adatokkal ezek európai szintű megvalósulásáról, kivéve a csökkenő mértékű termékfelesleg piacról való kivonását, valamint a kínálat koncentrációját. |
| --- | --- |

VI.

A vizsgált termelői szervezetek előreléptek a szakpolitika legtöbb célkitűzésének megvalósításában. A Bizottság azonban nem rendelkezik adatokkal ezek európai szintű megvalósulásáról, kivéve a csökkenő mértékű termékfelesleg piacról való kivonását, valamint a kínálat koncentrációját.

| VII. | A jelenlegi trendek alapján a Bizottság azon célja, hogy a kínálat 60 %-a 2013-ra termelői szervezetekbe tömörüljön, nem fog megvalósulni. A termelői szervezetek az Unió gyümölcs- és zöldségtermelésének csupán egyharmadát adják. Termelésük növekedési üteme elmaradt a teljes ágazat növekedésétől. |
| --- | --- |

VII.

A jelenlegi trendek alapján a Bizottság azon célja, hogy a kínálat 60 %-a 2013-ra termelői szervezetekbe tömörüljön, nem fog megvalósulni. A termelői szervezetek az Unió gyümölcs- és zöldségtermelésének csupán egyharmadát adják. Termelésük növekedési üteme elmaradt a teljes ágazat növekedésétől.

| VIII. | A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság vegye fontolóra az alternatív modellek előnyeit annak érdekében, hogy a támogatási rendszer egyszerűsödjön, költségei csökkenjenek, és eredményessége javuljon. A Bizottság mérlegelje, hogy erre az lehet-e a legjobb megoldás, hogy az eljárásokat és támogathatósági szabályokat hangolják össze a vidékfejlesztési intézkedéseikkel. |
| --- | --- |

VIII.

A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság vegye fontolóra az alternatív modellek előnyeit annak érdekében, hogy a támogatási rendszer egyszerűsödjön, költségei csökkenjenek, és eredményessége javuljon. A Bizottság mérlegelje, hogy erre az lehet-e a legjobb megoldás, hogy az eljárásokat és támogathatósági szabályokat hangolják össze a vidékfejlesztési intézkedéseikkel.

| IX. | Bármelyik megközelítési módot is alkalmazza, a Bizottságnak javítania kell a támogatás eredményességének nyomon követésén, továbbá fel kell használnia a 2009-re tervezett elemző tanulmány eredményeit annak feltárására, hogy a termelői szervezetekben miért nem következett be a várt előrelépés, különösen azokban a tagállamokban, ahol a gyümölcs- és zöldségágazat képviseli a mezőgazdasági termelés legnagyobb hányadát. |
| --- | --- |

IX.

Bármelyik megközelítési módot is alkalmazza, a Bizottságnak javítania kell a támogatás eredményességének nyomon követésén, továbbá fel kell használnia a 2009-re tervezett elemző tanulmány eredményeit annak feltárására, hogy a termelői szervezetekben miért nem következett be a várt előrelépés, különösen azokban a tagállamokban, ahol a gyümölcs- és zöldségágazat képviseli a mezőgazdasági termelés legnagyobb hányadát.

| X. | Amennyiben az elemzés igazolja, hogy az érintett tagállamokban a termelői szervezetek eredményesen járulnak hozzá a tagjaik helyzetének erősítéséhez, akkor a szakpolitikának fokozottabban kell összpontosítania erre a célkitűzésre. |
| --- | --- |

X.

Amennyiben az elemzés igazolja, hogy az érintett tagállamokban a termelői szervezetek eredményesen járulnak hozzá a tagjaik helyzetének erősítéséhez, akkor a szakpolitikának fokozottabban kell összpontosítania erre a célkitűzésre.

| XI. | Amennyiben a Bizottság nem tudja bebizonyítani, hogy a kínálat termelői szervezetek általi koncentrációjából valós előnyök származnak, akkor újra át kell gondolnia az Unió gyümölcs- és zöldségtermelőinek támogatási mechanizmusát. |
| --- | --- |

XI.

Amennyiben a Bizottság nem tudja bebizonyítani, hogy a kínálat termelői szervezetek általi koncentrációjából valós előnyök származnak, akkor újra át kell gondolnia az Unió gyümölcs- és zöldségtermelőinek támogatási mechanizmusát.

BEVEZETÉS

A támogatási rendszer célja: a változó piaci helyzethez való alkalmazkodás elősegítése

| 1. | Az 1990-es években – a gyümölcs- és zöldségpiac változásával, a különböző termékek iránti kereslet növekedésével, a minőségi és a környezetvédelmi előírások fokozott betartásának igényével egyidejűleg –, az Unió új támogatási rendszert vezetett be azon termelők finanszírozására, akik az említett követelményeknek eleget tesznek. Ezt nevezzük az ún. „operatív programokra” nyújtott támogatásnak (lásd az alábbi magyarázatot). Ugyanakkor csökkent a termékfelesleg-kivonások hosszú ideje létező finanszírozása (1), amely arra ösztönözte az EU termelőit, hogy a piaci igényeknek megfelelően termeljenek. |
| --- | --- |

1.

Az 1990-es években – a gyümölcs- és zöldségpiac változásával, a különböző termékek iránti kereslet növekedésével, a minőségi és a környezetvédelmi előírások fokozott betartásának igényével egyidejűleg –, az Unió új támogatási rendszert vezetett be azon termelők finanszírozására, akik az említett követelményeknek eleget tesznek. Ezt nevezzük az ún. „operatív programokra” nyújtott támogatásnak (lásd az alábbi magyarázatot). Ugyanakkor csökkent a termékfelesleg-kivonások hosszú ideje létező finanszírozása (1), amely arra ösztönözte az EU termelőit, hogy a piaci igényeknek megfelelően termeljenek.

| 2. | Néhány nagyobb értékesítői csoport erőfölényének növekedése miatt a piaci helyzet is megváltozott. Ennek megfelelően, a méretgazdaságosság és a piaci jelenlét erősítése érdekében, az Unió folytatta az 1960-as években megkezdett politikáját, ösztönözve a termelők csoportjainak, az ún. „termelői szervezeteknek” a létrehozását. |
| --- | --- |

2.

Néhány nagyobb értékesítői csoport erőfölényének növekedése miatt a piaci helyzet is megváltozott. Ennek megfelelően, a méretgazdaságosság és a piaci jelenlét erősítése érdekében, az Unió folytatta az 1960-as években megkezdett politikáját, ösztönözve a termelők csoportjainak, az ún. „termelői szervezeteknek” a létrehozását.

| 3. | A kínálat összevonását (vagy „koncentrációját”) a Bizottság azzal kívánta ösztönözni, hogy a termelői szervezeti tagságot feltételként szabta meg ahhoz, hogy a termelők az operatív programokra nyújtott támogatásból részesülhessenek. Azok a gyümölcs- és zöldségtermelők, akik nem tagjai termelői szervezeteknek, nem igényelhettek uniós támogatást. Ennek arra kell ösztönöznie a termelőket, hogy termelői szervezeteket alakítsanak vagy a már meglévőkhöz csatlakozzanak. Az Unió egyidejűleg szigorúbb feltételeket szabott a termelői szervezetek számára, hogy elősegítse ezek kínálatának eredményes koncentrációját. |
| --- | --- |

3.

A kínálat összevonását (vagy „koncentrációját”) a Bizottság azzal kívánta ösztönözni, hogy a termelői szervezeti tagságot feltételként szabta meg ahhoz, hogy a termelők az operatív programokra nyújtott támogatásból részesülhessenek. Azok a gyümölcs- és zöldségtermelők, akik nem tagjai termelői szervezeteknek, nem igényelhettek uniós támogatást. Ennek arra kell ösztönöznie a termelőket, hogy termelői szervezeteket alakítsanak vagy a már meglévőkhöz csatlakozzanak. Az Unió egyidejűleg szigorúbb feltételeket szabott a termelői szervezetek számára, hogy elősegítse ezek kínálatának eredményes koncentrációját.

1. keretes szöveg„Egy értelmes támogatás”. Így lelkesedett az egyik felkeresett gyümölcs- és zöldségtermelő szervezet igazgatója. Az Unió már nem annak érdekében folyósít támogatást, hogy a termelők megsemmisítsék gyümölcs- és zöldségfeleslegüket. Az Unió ma már a termelők olyan intézkedéseit támogatja, amelyekkel azok a termelésüket a kereslet mennyiségéhez és minőségéhez igazítják.

2. keretes szöveg„A siker útján?” A támogatás mértéke az értékesítés árbevételével függ össze, tehát minél jobban növekedik egy termelői szervezet, annál több támogatást kap a piachoz való alkalmazkodásához. Ennek arra kellene ösztönöznie további termelőket, hogy szervezeteket alakítsanak vagy ezekhez csatlakozzanak, hiszen ez erősíti az alkupozíciójukat, növeli árbevételüket, és ezáltal a piaci igényekhez való további alkalmazkodásukhoz még több támogatást igényelhetnének.

Az ellenőrzés hatóköre és módszerei

| 4. | A Számvevőszék a 2000. évi éves jelentésében (2) számolt be a gyümölcs- és zöldségágazat támogatásával kapcsolatos korábbi ellenőrzésének tapasztalatairól. Abban az időszakban még nem volt lehetőség a támogatás eredményességének hosszabb távon való értékelésére, mivel még alig voltak lezárt operatív programok. A jelentés azonban hiányosságokat állapított meg a tagállamok irányítási rendszereiben, amelyek csökkenthették a támogatás eredményességét. Tekintettel az előzményekre, a Számvevőszék jelenlegi ellenőrzése az operatívprogram-támogatási rendszer eredményességének értékelésére irányul. |
| --- | --- |

4.

A Számvevőszék a 2000. évi éves jelentésében (2) számolt be a gyümölcs- és zöldségágazat támogatásával kapcsolatos korábbi ellenőrzésének tapasztalatairól. Abban az időszakban még nem volt lehetőség a támogatás eredményességének hosszabb távon való értékelésére, mivel még alig voltak lezárt operatív programok. A jelentés azonban hiányosságokat állapított meg a tagállamok irányítási rendszereiben, amelyek csökkenthették a támogatás eredményességét. Tekintettel az előzményekre, a Számvevőszék jelenlegi ellenőrzése az operatívprogram-támogatási rendszer eredményességének értékelésére irányul.

| 5. | Az Unió költségvetési rendelete (3) szerint az eredményesség „a konkrét célkitűzések megvalósítását és a tervezett eredmények elérését” jelenti. Mivel az operatív programok támogatható célkitűzései nincsenek pontosan megfogalmazva vagy számszerűsítve, a jelenlegi ellenőrzésben eredményesség alatt a célkitűzések elérésében történt előrehaladás értendő. |
| --- | --- |

5.

Az Unió költségvetési rendelete (3) szerint az eredményesség „a konkrét célkitűzések megvalósítását és a tervezett eredmények elérését” jelenti. Mivel az operatív programok támogatható célkitűzései nincsenek pontosan megfogalmazva vagy számszerűsítve, a jelenlegi ellenőrzésben eredményesség alatt a célkitűzések elérésében történt előrehaladás értendő.

| 6. | Az ellenőrzés kérdései:






  i. | A támogatási rendszer végrehajtása várhatóan biztosítja-e az operatív programok eredményességét? |
| --- | --- | --- |

6.

Az ellenőrzés kérdései:

i.

A támogatási rendszer végrehajtása várhatóan biztosítja-e az operatív programok eredményességét?

| ii. | Eredményesek voltak-e az operatív programok keretében finanszírozott akciók? |
| --- | --- |

ii.

Eredményesek voltak-e az operatív programok keretében finanszírozott akciók?

| iii. | Előreléptek-e a termelői szervezetek a támogatási rendszer célkitűzéseinek elérésében? |
| --- | --- |

iii.

Előreléptek-e a termelői szervezetek a támogatási rendszer célkitűzéseinek elérésében?

| 7. | Az ellenőrzés módszerei:






  i. | a Bizottság és az egyes tagállamok által a szakpolitika végrehajtása céljából kidolgozott eljárások elemzése; |
| --- | --- | --- |

7.

Az ellenőrzés módszerei:

i.

a Bizottság és az egyes tagállamok által a szakpolitika végrehajtása céljából kidolgozott eljárások elemzése;

| ii. | az operatív programok kiválasztott akcióinak eredményességi szempontú vizsgálata; |
| --- | --- |

ii.

az operatív programok kiválasztott akcióinak eredményességi szempontú vizsgálata;

| iii. | a kiválasztott termelői szervezetek és az uniós szintű bizottsági adatok vizsgálata annak értékeléséhez, hogy a termelői szervezetek előreléptek-e a szakpolitika célkitűzéseinek megvalósításában. |
| --- | --- |

iii.

a kiválasztott termelői szervezetek és az uniós szintű bizottsági adatok vizsgálata annak értékeléséhez, hogy a termelői szervezetek előreléptek-e a szakpolitika célkitűzéseinek megvalósításában.

| 8. | A helyszíni vizsgálat 2005-ben zajlott le, és nyolc tagállam (Görögország, Spanyolország, Franciaország, Írország, Olaszország, Hollandia, Portugália és az Egyesült Királyság) 30 véletlenszerűen kiválasztott, 2003-ban és 2004-ben befejezett operatív programjára terjedt ki. Az új tagállamokban nem került sor termelői szervezetek vizsgálatára, mivel azok az ellenőrzés időpontjában még nem rendelkeztek befejezett operatív programokkal. |
| --- | --- |

8.

A helyszíni vizsgálat 2005-ben zajlott le, és nyolc tagállam (Görögország, Spanyolország, Franciaország, Írország, Olaszország, Hollandia, Portugália és az Egyesült Királyság) 30 véletlenszerűen kiválasztott, 2003-ban és 2004-ben befejezett operatív programjára terjedt ki. Az új tagállamokban nem került sor termelői szervezetek vizsgálatára, mivel azok az ellenőrzés időpontjában még nem rendelkeztek befejezett operatív programokkal.

A termelői szervezetek

| 9. | A termelői szervezet lényegében a piaci helyzetük megszilárdítása érdekében együttműködő termelők csoportja. Számos termelői szervezet szövetkezeti formában működik, de egyénekből vagy gazdasági társaságokból álló csoportok is lehetnek. Az uniós rendeletekben (4) előírt feltétel csupán az, hogy egy termelői szervezetnek legalább öt tagból kell állnia, és az értékesítés éves árbevételének minimum 100 000 EUR-t kell elérnie. A termelői szervezeteknek biztosítaniuk kell tagjaik terméséhez a tárolás, a csomagolás és az értékesítés technikai feltételeit. Alkalmasnak kell lenniük arra, hogy megtervezzék és a piac igényeihez igazítsák termelésüket, valamint arra, hogy elősegítsék a környezetbarát termesztési eljárások és a hulladékkezelési módszerek alkalmazását. |
| --- | --- |

9.

A termelői szervezet lényegében a piaci helyzetük megszilárdítása érdekében együttműködő termelők csoportja. Számos termelői szervezet szövetkezeti formában működik, de egyénekből vagy gazdasági társaságokból álló csoportok is lehetnek. Az uniós rendeletekben (4) előírt feltétel csupán az, hogy egy termelői szervezetnek legalább öt tagból kell állnia, és az értékesítés éves árbevételének minimum 100 000 EUR-t kell elérnie. A termelői szervezeteknek biztosítaniuk kell tagjaik terméséhez a tárolás, a csomagolás és az értékesítés technikai feltételeit. Alkalmasnak kell lenniük arra, hogy megtervezzék és a piac igényeihez igazítsák termelésüket, valamint arra, hogy elősegítsék a környezetbarát termesztési eljárások és a hulladékkezelési módszerek alkalmazását.

| 10. | Az uniós feltételeknek való megfelelés érdekében az új termelői szervezetek öt évig igényelhetnek indulási támogatást az eszközeik beszerzéséhez. Létrehozásukat követően a tagállamok ellenőrzik, hogy a termelői szervezetek továbbra is megfelelnek-e az említett feltételeknek, azonban ilyen céllal már nem kaphatnak újabb támogatást. Elviekben az Unió nem támogatja a termelői szervezetek igazgatási, működési vagy termelési költségeit (5). |
| --- | --- |

10.

Az uniós feltételeknek való megfelelés érdekében az új termelői szervezetek öt évig igényelhetnek indulási támogatást az eszközeik beszerzéséhez. Létrehozásukat követően a tagállamok ellenőrzik, hogy a termelői szervezetek továbbra is megfelelnek-e az említett feltételeknek, azonban ilyen céllal már nem kaphatnak újabb támogatást. Elviekben az Unió nem támogatja a termelői szervezetek igazgatási, működési vagy termelési költségeit (5).

| 11. | Jelenleg 14 tagállamban (6) mintegy 1 500 termelői szervezet létezik (1. ábra). Méretüket és jellegüket tekintve nagy eltérések figyelhetők meg (2. ábra). Az ellenőrzés keretében a Számvevőszék Görögországban például fügetermelőket, Írországban gombatermelőket, Portugáliában egy citrusféléket termelő szövetkezetet, Spanyolországtól Hollandiáig pedig paradicsomtermelőket keresett fel. Néhány termelői szervezet kevesebb, mint tíz tagot, egy olasz, almatermelésre szakosodott termelői szervezet viszont 5 800 tagot számlált. Míg az egyik termelői szervezet 14 olyan gazdasági társaságból állt, amelyekben az értékesítés árbevétele egyenként 2,6 millió EUR-t tett ki, addig egy másik 800 olyan részmunkaidős termelőből álló szövetkezet volt, amelyben csupán 600 EUR/fő volt az éves termelés értéke. Egy átlagos uniós termelői szervezet éves árbevétele 2003-ban 9 millió EUR volt és több mint 300 tagból állt. |
| --- | --- |

11.

Jelenleg 14 tagállamban (6) mintegy 1 500 termelői szervezet létezik (1. ábra). Méretüket és jellegüket tekintve nagy eltérések figyelhetők meg (2. ábra). Az ellenőrzés keretében a Számvevőszék Görögországban például fügetermelőket, Írországban gombatermelőket, Portugáliában egy citrusféléket termelő szövetkezetet, Spanyolországtól Hollandiáig pedig paradicsomtermelőket keresett fel. Néhány termelői szervezet kevesebb, mint tíz tagot, egy olasz, almatermelésre szakosodott termelői szervezet viszont 5 800 tagot számlált. Míg az egyik termelői szervezet 14 olyan gazdasági társaságból állt, amelyekben az értékesítés árbevétele egyenként 2,6 millió EUR-t tett ki, addig egy másik 800 olyan részmunkaidős termelőből álló szövetkezet volt, amelyben csupán 600 EUR/fő volt az éves termelés értéke. Egy átlagos uniós termelői szervezet éves árbevétele 2003-ban 9 millió EUR volt és több mint 300 tagból állt.

Image

Image

| 12. | A gyümölcs- és zöldségágazat – a termelés értékét tekintve – az Unió régi 15 tagországában a mezőgazdasági szektor legjelentősebb ágazata. Kiemelkedő fontossággal bír Görögországban, Spanyolországban, Olaszországban és Portugáliában, ahol az ágazat a mezőgazdasági szektor termelésének több mint 25 %-át teszi ki. Az Unió gyümölcs- és zöldségtermelési értékének 70 %-át Spanyolország, Franciaország és Olaszország adja. Ezekben az országokban a 2004-es termelés körülbelül egy harmadát termelői szervezetek értékesítették. Hollandiában, Belgiumban és Írországban a termelői szervezetek gyümölcs- és zöldségértékesítése sokkal magasabb volt (körülbelül 80 %), míg Görögországban 13 % és Portugáliában csak 6 % (3. ábra). |
| --- | --- |

12.

A gyümölcs- és zöldségágazat – a termelés értékét tekintve – az Unió régi 15 tagországában a mezőgazdasági szektor legjelentősebb ágazata. Kiemelkedő fontossággal bír Görögországban, Spanyolországban, Olaszországban és Portugáliában, ahol az ágazat a mezőgazdasági szektor termelésének több mint 25 %-át teszi ki. Az Unió gyümölcs- és zöldségtermelési értékének 70 %-át Spanyolország, Franciaország és Olaszország adja. Ezekben az országokban a 2004-es termelés körülbelül egy harmadát termelői szervezetek értékesítették. Hollandiában, Belgiumban és Írországban a termelői szervezetek gyümölcs- és zöldségértékesítése sokkal magasabb volt (körülbelül 80 %), míg Görögországban 13 % és Portugáliában csak 6 % (3. ábra).

Image

Az operatív programok támogatása

| 13. | A 9. bekezdésben leírt feltételeknek megfelelő termelői szervezetek ún. „operatív programokra” igényelhetnek támogatást. A programok olyan akciókat foglalnak magukban, amelyeket a termelői szervezetek azért hajtanak végre, hogy tagjaik termelését a piac igényeihez igazítsák, illetve erősítsék azok piaci helyzetét (3. keretes szöveg). Az egyes akciók lehetséges célkitűzéseit a Tanács rendelete (7) (4. keretes szöveg) tartalmazza. A programokat a termelői szervezetek dolgozzák ki és a tagállamok engedélyezik. A program végrehajtásával kapcsolatos költségek 50 %-át a tagállam az uniós támogatásból évente folyósítja a termelői szervezetek számára. Egy operatív program időtartama háromtól öt évig terjedhet, és az időszak letelte után a termelői szervezet újabb programmal pályázhat. A támogatás összegének éves felső határa a termelői szervezet éves árbevételének 4,1 %-a. |
| --- | --- |

13.

A 9. bekezdésben leírt feltételeknek megfelelő termelői szervezetek ún. „operatív programokra” igényelhetnek támogatást. A programok olyan akciókat foglalnak magukban, amelyeket a termelői szervezetek azért hajtanak végre, hogy tagjaik termelését a piac igényeihez igazítsák, illetve erősítsék azok piaci helyzetét (3. keretes szöveg). Az egyes akciók lehetséges célkitűzéseit a Tanács rendelete (7) (4. keretes szöveg) tartalmazza. A programokat a termelői szervezetek dolgozzák ki és a tagállamok engedélyezik. A program végrehajtásával kapcsolatos költségek 50 %-át a tagállam az uniós támogatásból évente folyósítja a termelői szervezetek számára. Egy operatív program időtartama háromtól öt évig terjedhet, és az időszak letelte után a termelői szervezet újabb programmal pályázhat. A támogatás összegének éves felső határa a termelői szervezet éves árbevételének 4,1 %-a.

| 14. | A termelői szervezetek több mint 70 %-ának van operatív programja, és ezek támogatása 2004-ben elérte az 500 millió EUR-t. Ez az összeg a termelői szervezetek árbevételének 3 %-át és az Unió gyümölcs- és zöldségtermelésének megközelítőleg 1 %-át tette ki. Az 1997-es bevezetése óta a támogatás igénybevétele nagymértékben növekedett, és egyidejűleg csökkent a termékfelesleg-kivonásokra fordított támogatás (lásd 4. ábra). Az ábra azt a termelésmennyiségen alapuló támogatást is szemlélteti, amelyet a termelői szervezeteken keresztül a paradicsom és a gyümölcsök feldolgozására folyósítottak.

  3. keretes szövegAz operatív program tipikus összetevői





  — | szortírozó- és csomagológép vásárlása, |
| --- | --- | --- |

14.

A termelői szervezetek több mint 70 %-ának van operatív programja, és ezek támogatása 2004-ben elérte az 500 millió EUR-t. Ez az összeg a termelői szervezetek árbevételének 3 %-át és az Unió gyümölcs- és zöldségtermelésének megközelítőleg 1 %-át tette ki. Az 1997-es bevezetése óta a támogatás igénybevétele nagymértékben növekedett, és egyidejűleg csökkent a termékfelesleg-kivonásokra fordított támogatás (lásd 4. ábra). Az ábra azt a termelésmennyiségen alapuló támogatást is szemlélteti, amelyet a termelői szervezeteken keresztül a paradicsom és a gyümölcsök feldolgozására folyósítottak.

3. keretes szövegAz operatív program tipikus összetevői





  —

szortírozó- és csomagológép vásárlása,

| — | minőségellenőrzést végző és marketinggel foglalkozó személyzet alkalmazása, |
| --- | --- |

—

minőségellenőrzést végző és marketinggel foglalkozó személyzet alkalmazása,

| — | öntöző berendezések és üvegházak létesítésével kapcsolatos beruházás, |
| --- | --- |

—

öntöző berendezések és üvegházak létesítésével kapcsolatos beruházás,

| — | a termelők számára a gyümölcsfák újratelepítéséhez nyújtott támogatás, |
| --- | --- |

—

a termelők számára a gyümölcsfák újratelepítéséhez nyújtott támogatás,

| — | a természeti kártevők és a járványok elleni védekezés során felmerülő költségek. |
| --- | --- |

—

a természeti kártevők és a járványok elleni védekezés során felmerülő költségek.

4. keretes szövegAz operatív programok 11 célkitűzése





  —

| — | a termelés megtervezésének és a kereslethez igazításának biztosítása, különösen a minőség és mennyiség vonatkozásában, |
| --- | --- |

a termelés megtervezésének és a kereslethez igazításának biztosítása, különösen a minőség és mennyiség vonatkozásában,

| — | a kínálat koncentrációjának és a termelői szervezet tagjai által termelt áruk piacra juttatásának elősegítése, |
| --- | --- |

—

a kínálat koncentrációjának és a termelői szervezet tagjai által termelt áruk piacra juttatásának elősegítése,

| — | a termelési költségek csökkentése, |
| --- | --- |

—

a termelési költségek csökkentése,

| — | a termelői árak stabilizálása, |
| --- | --- |

—

a termelői árak stabilizálása,

| — | környezetbarát művelésmódok, termesztéstechnológiák és hulladékkezelési módszerek támogatása, |
| --- | --- |

—

környezetbarát művelésmódok, termesztéstechnológiák és hulladékkezelési módszerek támogatása,

| — | a termékek minőségének javítása, |
| --- | --- |

—

a termékek minőségének javítása,

| — | a termékek kereskedelmi értékének emelése, |
| --- | --- |

—

a termékek kereskedelmi értékének emelése,

| — | a termékek fogyasztóknak szóló promóciója, |
| --- | --- |

—

a termékek fogyasztóknak szóló promóciója,

| — | biogazdálkodási termékvonalak létrehozása, |
| --- | --- |

—

biogazdálkodási termékvonalak létrehozása,

| — | az integrált termelés és más, a környezetet kímélő módszerek elősegítése, |
| --- | --- |

—

az integrált termelés és más, a környezetet kímélő módszerek elősegítése,

| — | a termékfelesleg-kivonások csökkentése. |
| --- | --- |

—

a termékfelesleg-kivonások csökkentése.

Image

| 15. | A támogatási rendszer a szokásos módon, ún. „megosztott irányítással” működik, ami azt jelenti, hogy a Bizottság által előírt részletes szabályokat a tanácsi rendelet figyelembevételével a tagállamok hajtják végre. Annak érdekében, hogy a támogatási rendszer megfeleljen a hatékony és eredményes gazdálkodás – azaz a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség – elveinek, a tagállamoknak együtt kell működniük a Bizottsággal. |
| --- | --- |

15.

A támogatási rendszer a szokásos módon, ún. „megosztott irányítással” működik, ami azt jelenti, hogy a Bizottság által előírt részletes szabályokat a tanácsi rendelet figyelembevételével a tagállamok hajtják végre. Annak érdekében, hogy a támogatási rendszer megfeleljen a hatékony és eredményes gazdálkodás – azaz a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség – elveinek, a tagállamoknak együtt kell működniük a Bizottsággal.

| 16. | A Bizottság végrehajtási rendelete (8) szerint a termelői szervezetek operatívprogram-javaslataiban a következő elemeknek kell szerepelnie:






  — | a kiinduló helyzet leírása, különös tekintettel a termelésre, értékesítésre és felszereltségre, |
| --- | --- | --- |

16.

A Bizottság végrehajtási rendelete (8) szerint a termelői szervezetek operatívprogram-javaslataiban a következő elemeknek kell szerepelnie:

—

a kiinduló helyzet leírása, különös tekintettel a termelésre, értékesítésre és felszereltségre,

| — | a program célkitűzései, szem előtt tartva a piaci helyzetet, |
| --- | --- |

—

a program célkitűzései, szem előtt tartva a piaci helyzetet,

| — | a kitűzött célok megvalósítására javasolt konkrét intézkedések vagy „akciók”. |
| --- | --- |

—

a kitűzött célok megvalósítására javasolt konkrét intézkedések vagy „akciók”.

| 17. | A termelői szervezetek szabadon javasolhatnak a helyzetüknek leginkább megfelelő akciókat, azzal a feltétellel, hogy azoknak „több”, a Tanács rendeletében felsorolt célokra kell irányulniuk (lásd 4. keretes szöveg). A programok megvalósításáról a termelői szervezetek visszajeleznek az egyes tagállamoknak: zárójelentéseikben beszámolnak arról, hogy milyen mértékben sikerült elérniük a kitűzött célokat, és arról is, hogy milyen, a következő programokban hasznosítható tapasztalatokat szereztek. A termelői szervezetek „programmodelljét” az 5. ábra mutatja be. |
| --- | --- |

17.

A termelői szervezetek szabadon javasolhatnak a helyzetüknek leginkább megfelelő akciókat, azzal a feltétellel, hogy azoknak „több”, a Tanács rendeletében felsorolt célokra kell irányulniuk (lásd 4. keretes szöveg). A programok megvalósításáról a termelői szervezetek visszajeleznek az egyes tagállamoknak: zárójelentéseikben beszámolnak arról, hogy milyen mértékben sikerült elérniük a kitűzött célokat, és arról is, hogy milyen, a következő programokban hasznosítható tapasztalatokat szereztek. A termelői szervezetek „programmodelljét” az 5. ábra mutatja be.

Image

| 18. | A bizottsági rendelet értelmében a tagállamoknak az operatívprogram-javaslatok vizsgálatakor a következőket kell ellenőrizniük:






  — | a termelői szervezet kiinduló helyzetét és az operatív program keretében kitűzött céljait, |
| --- | --- | --- |

18.

A bizottsági rendelet értelmében a tagállamoknak az operatívprogram-javaslatok vizsgálatakor a következőket kell ellenőrizniük:

—

a termelői szervezet kiinduló helyzetét és az operatív program keretében kitűzött céljait,

| — | azt, hogy az operatív program célkitűzései összhangban vannak-e a tanácsi rendeletben meghatározottakkal, |
| --- | --- |

—

azt, hogy az operatív program célkitűzései összhangban vannak-e a tanácsi rendeletben meghatározottakkal,

| — | a javasolt program gazdasági következetességét és szakmai minőségét, valamint a becslések megbízhatóságát. |
| --- | --- |

—

a javasolt program gazdasági következetességét és szakmai minőségét, valamint a becslések megbízhatóságát.

A rendelet előírta, hogy a tagállamoknak ezek után kell elfogadniuk, módosíttatniuk vagy elutasítaniuk a programot.

I. RÉSZ: AZ OPERATÍV PROGRAMOK EREDMÉNYESSÉGE

| 19. | Ahogy azt már említettük, a tagállamok és a Bizottság együtt felelősek a támogatási rendszer eredményességéért, azért, hogy a támogatást a Tanács által az operatív programokra meghatározott 11 célkitűzés elérésére fordítsák. A jelentésnek ez a része először azt tárgyalja, hogy a támogatási rendszert a Bizottság és a tagállamok az eredményességet ösztönző módon hajtották-e végre, különös tekintettel arra, hogy a „programmodell” az elvárásoknak megfelelően működött-e. Ezt követően a kiválasztott operatív programokat értékelve ítéljük meg, hogy a finanszírozott intézkedések eredményeztek-e előrehaladást a rendszer célkitűzéseinek elérésében. |
| --- | --- |

19.

Ahogy azt már említettük, a tagállamok és a Bizottság együtt felelősek a támogatási rendszer eredményességéért, azért, hogy a támogatást a Tanács által az operatív programokra meghatározott 11 célkitűzés elérésére fordítsák. A jelentésnek ez a része először azt tárgyalja, hogy a támogatási rendszert a Bizottság és a tagállamok az eredményességet ösztönző módon hajtották-e végre, különös tekintettel arra, hogy a „programmodell” az elvárásoknak megfelelően működött-e. Ezt követően a kiválasztott operatív programokat értékelve ítéljük meg, hogy a finanszírozott intézkedések eredményeztek-e előrehaladást a rendszer célkitűzéseinek elérésében.

A támogatási rendszer végrehajtása várhatóan biztosítja-e az operatív programok eredményességét?

Bizottsági ellenőrzések annak érdekében, hogy a tagállamok a hatékony és eredményes gazdálkodás elveinek megfelelően nyújtsanak támogatást

| 20. | Bár a termelői szervezetek operatívprogram-javaslatait a tagállamok hagyják jóvá, a Szerződés szerint az unió hatékony és eredményes gazdálkodásának a végső felelőssége továbbra is a Bizottságot terheli, és a tagállamokat e tekintetben szintén a Bizottság felügyeli. |
| --- | --- |

20.

Bár a termelői szervezetek operatívprogram-javaslatait a tagállamok hagyják jóvá, a Szerződés szerint az unió hatékony és eredményes gazdálkodásának a végső felelőssége továbbra is a Bizottságot terheli, és a tagállamokat e tekintetben szintén a Bizottság felügyeli.

| 21. | A „számlaelszámolás” keretében a Bizottság helyszíni ellenőrzést folytat a tagállamokban, hogy megbizonyosodjon a támogatás közösségi előírásoknak megfelelő folyósításáról. A gyümölcs- és zöldségágazaton belül a Tanács rendelete létrehozott egy ellenőri testületet is, amelynek többek között az a feladata, hogy biztosítsa a szabályok Unió-szerte egységes alkalmazását. A gyakorlatban a testület tagjai ugyanazok a tisztviselők, akik a „számlaelszámolás” keretében a kiadásokat ellenőrzik. |
| --- | --- |

21.

A „számlaelszámolás” keretében a Bizottság helyszíni ellenőrzést folytat a tagállamokban, hogy megbizonyosodjon a támogatás közösségi előírásoknak megfelelő folyósításáról. A gyümölcs- és zöldségágazaton belül a Tanács rendelete létrehozott egy ellenőri testületet is, amelynek többek között az a feladata, hogy biztosítsa a szabályok Unió-szerte egységes alkalmazását. A gyakorlatban a testület tagjai ugyanazok a tisztviselők, akik a „számlaelszámolás” keretében a kiadásokat ellenőrzik.

| 22. | A többi uniós mezőgazdasági szakpolitikához viszonyítva az operatív programok támogatási rendszerének előírásai szerint a tagállamoknak fokozottabban kell mérlegelniük azt, hogy elfogadják, elutasítják, vagy módosíttatják a programban javasolt akciókat. A tagállamok eljárásainak 1997-es és 1998-as kezdeti ellenőrzéseit követő bizottsági ellenőrzések csupán a támogatás jogosultsági kritériumaira irányultak, figyelmen kívül hagyva azt, hogy a 18. bekezdésben tárgyalt operatív programok engedélyezési és felügyeleti rendszere várhatóan biztosítja-e az operatív programok eredményességét. |
| --- | --- |

22.

A többi uniós mezőgazdasági szakpolitikához viszonyítva az operatív programok támogatási rendszerének előírásai szerint a tagállamoknak fokozottabban kell mérlegelniük azt, hogy elfogadják, elutasítják, vagy módosíttatják a programban javasolt akciókat. A tagállamok eljárásainak 1997-es és 1998-as kezdeti ellenőrzéseit követő bizottsági ellenőrzések csupán a támogatás jogosultsági kritériumaira irányultak, figyelmen kívül hagyva azt, hogy a 18. bekezdésben tárgyalt operatív programok engedélyezési és felügyeleti rendszere várhatóan biztosítja-e az operatív programok eredményességét.

| 23. | Miközben a tagállamok által folyósított támogatás jogszerűségét a Bizottság a „számlaelszámolás” keretében ellenőrizte, azt nem vizsgálta, hogy ez a hatékony és eredményes gazdálkodás elveivel (elsősorban az eredményességgel) összhangban történt-e. |
| --- | --- |

23.

Miközben a tagállamok által folyósított támogatás jogszerűségét a Bizottság a „számlaelszámolás” keretében ellenőrizte, azt nem vizsgálta, hogy ez a hatékony és eredményes gazdálkodás elveivel (elsősorban az eredményességgel) összhangban történt-e.

A támogatási rendszer megvalósítása a tagállamokban

A tagállamokban végzett ellenőrzés részletei

| 24. | Tekintettel a tagállamok operatív programok engedélyezésében játszott kulcsfontosságú szerepére, a Számvevőszék mind a 14 érintett ország eljárásrendjét megvizsgálta (5. keretes szöveg). Mivel egyes tagállamokban a rendszer decentralizáltan működik, Olaszországban, Spanyolországban, Franciaországban és Görögországban további 19 regionális, illetve helyi hivatalnál is sor került ellenőrzésre. |
| --- | --- |

24.

Tekintettel a tagállamok operatív programok engedélyezésében játszott kulcsfontosságú szerepére, a Számvevőszék mind a 14 érintett ország eljárásrendjét megvizsgálta (5. keretes szöveg). Mivel egyes tagállamokban a rendszer decentralizáltan működik, Olaszországban, Spanyolországban, Franciaországban és Görögországban további 19 regionális, illetve helyi hivatalnál is sor került ellenőrzésre.

| 25. | A rendelet számos ellenőrzést követel meg a tagállamoktól, anélkül, hogy azok végrehajtási módozatait szabályozná. Ez lehetővé teszi azt, hogy a tagállamok helyzetüknek megfelelően, saját maguk alakítsák ki ellenőrzési eljárásaikat. Ebből következően valamennyi államigazgatás másképp valósította meg a rendszert, és megállapításaink nem vonatkoznak egyformán minden tagállamra (9). |
| --- | --- |

25.

A rendelet számos ellenőrzést követel meg a tagállamoktól, anélkül, hogy azok végrehajtási módozatait szabályozná. Ez lehetővé teszi azt, hogy a tagállamok helyzetüknek megfelelően, saját maguk alakítsák ki ellenőrzési eljárásaikat. Ebből következően valamennyi államigazgatás másképp valósította meg a rendszert, és megállapításaink nem vonatkoznak egyformán minden tagállamra (9).

5. keretes szövegA tagállamokban végzett ellenőrzés részleteiA tagállamok eljárásrendjének ellenőrzéséhez véletlenszerűen választottunk ki 30, 2003-ban és 2004-ben befejezett operatív programot. Felkerestük a kiválasztott operatív programok engedélyezéséért felelős hivatalokat, valamint az érintett termelői szervezeteket.







  A kiválasztott operatív programok száma:

| A kiválasztott operatív programok száma: |
| --- |
| Spanyolország | 11 | Portugália | 2 |
| Franciaország | 8 | Egyesült Királyság | 1 |
| Olaszország | 4 | Hollandia | 1 |
| Görögország | 2 | Írország | 1 |

Spanyolország

11

Portugália

2

Franciaország

8

Egyesült Királyság

1

Olaszország

4

Hollandia

1

Görögország

2

Írország

1

A programmodell végrehajtásának értékelési kritériumai

| 26. | A hatékony és eredményes gazdálkodás követelményeinek való megfelelés érdekében, az operatív programok engedélyezése és a támogatás megítélésének mérlegelése során a tagállamoknak alkalmaznia kell a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elveit. |
| --- | --- |

26.

A hatékony és eredményes gazdálkodás követelményeinek való megfelelés érdekében, az operatív programok engedélyezése és a támogatás megítélésének mérlegelése során a tagállamoknak alkalmaznia kell a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elveit.

| 27. | Ahhoz, hogy a támogatás eredményes legyen, a program keretében finanszírozott valamennyi akciónak eredményesnek kell lennie, tehát azoknak a tanácsi rendeletben rögzített 11 célkitűzés közül egy vagy több megvalósításában előrelépést kell hoznia. Következésképpen a tagállamok azon döntését, hogy egy operatív programot jóváhagynak, elutasítanak vagy módosíttatnak, attól kellene függővé tenni, hogy a termelői szervezet megfelelően tudja-e bizonyítani azt, hogy a javasolt akciók elérik a kitűzött célokat. |
| --- | --- |

27.

Ahhoz, hogy a támogatás eredményes legyen, a program keretében finanszírozott valamennyi akciónak eredményesnek kell lennie, tehát azoknak a tanácsi rendeletben rögzített 11 célkitűzés közül egy vagy több megvalósításában előrelépést kell hoznia. Következésképpen a tagállamok azon döntését, hogy egy operatív programot jóváhagynak, elutasítanak vagy módosíttatnak, attól kellene függővé tenni, hogy a termelői szervezet megfelelően tudja-e bizonyítani azt, hogy a javasolt akciók elérik a kitűzött célokat.

| 28. | Annak elősegítésére, hogy a tagállamok megalapozott döntést hozzanak a támogatás megítéléséről, a termelői szervezeteknek részletes információkat kell szolgáltatniuk. A tagállamoknak valamennyi célkitűzés vonatkozásában ismerniük kell a termelői szervezet kiinduló helyzetét és az akció(k) várható hatását. |
| --- | --- |

28.

Annak elősegítésére, hogy a tagállamok megalapozott döntést hozzanak a támogatás megítéléséről, a termelői szervezeteknek részletes információkat kell szolgáltatniuk. A tagállamoknak valamennyi célkitűzés vonatkozásában ismerniük kell a termelői szervezet kiinduló helyzetét és az akció(k) várható hatását.

| 29. | Ezt a logikát és a rendelet konkrét előírásait (lásd a 16–18. bekezdést) követve, a Számvevőszék kidolgozta azokat az ellenőrzési kritériumokat, amelyek alapján ellenőrizhető, hogy a rendszer megfelel-e az elvárásoknak (6. keretes szöveg). Amenyiben az említett kritériumok teljesülnek, a tagállamok eljárásai valószínűleg segíteni fogják a támogatás eredményességét. A kritériumok a következőképpen foglalhatók össze:






  — | Az operatív programok dokumentációjának – valamennyi célkitűzésre vonatkozóan – tartalmaznia kell a termelői szervezet kiinduló helyzetének leírását. A célkitűzéseknek specifikusaknak, mérhetőeknek, megvalósíthatóaknak, relevánsaknak és határidőseknek (SMART Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Timed) kell lenniük: „specifikus”, vagyis egyértelműnek kell lennie, hogy a termelői szervezetnek mit is kell elérnie; a mérhető (és határidős) célok a nyomon követést teszik lehetővé; a célkitűzések legyenek megvalósíthatóak a programokban javasolt akciók végrehajtásával; valamint legyenek relevánsak, azaz összhangban a termelői szervezet helyzetével, a piaci kilátásokkal és a 11 uniós célkitűzéssel. A termelői szervezetnek minden egyes kitűzött célt a kiinduló helyzethez viszonyítva kell kidolgoznia. A dokumentumokból ki kell derülnie annak, hogy a javasolt akciók hogyan járulnak hozzá a programcélok megvalósításához. A program lezárását követően a termelői szervezetnek jelentést kell készítenie arról, hogy a kiinduló helyzethez képest milyen mértékben valósította meg a kitűzött célokat. |
| --- | --- | --- |

29.

Ezt a logikát és a rendelet konkrét előírásait (lásd a 16–18. bekezdést) követve, a Számvevőszék kidolgozta azokat az ellenőrzési kritériumokat, amelyek alapján ellenőrizhető, hogy a rendszer megfelel-e az elvárásoknak (6. keretes szöveg). Amenyiben az említett kritériumok teljesülnek, a tagállamok eljárásai valószínűleg segíteni fogják a támogatás eredményességét. A kritériumok a következőképpen foglalhatók össze:

—

Az operatív programok dokumentációjának – valamennyi célkitűzésre vonatkozóan – tartalmaznia kell a termelői szervezet kiinduló helyzetének leírását. A célkitűzéseknek specifikusaknak, mérhetőeknek, megvalósíthatóaknak, relevánsaknak és határidőseknek (SMART Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Timed) kell lenniük: „specifikus”, vagyis egyértelműnek kell lennie, hogy a termelői szervezetnek mit is kell elérnie; a mérhető (és határidős) célok a nyomon követést teszik lehetővé; a célkitűzések legyenek megvalósíthatóak a programokban javasolt akciók végrehajtásával; valamint legyenek relevánsak, azaz összhangban a termelői szervezet helyzetével, a piaci kilátásokkal és a 11 uniós célkitűzéssel. A termelői szervezetnek minden egyes kitűzött célt a kiinduló helyzethez viszonyítva kell kidolgoznia. A dokumentumokból ki kell derülnie annak, hogy a javasolt akciók hogyan járulnak hozzá a programcélok megvalósításához. A program lezárását követően a termelői szervezetnek jelentést kell készítenie arról, hogy a kiinduló helyzethez képest milyen mértékben valósította meg a kitűzött célokat.

| — | A tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy az operatív programok céljai megfeleljenek az uniós rendeletben megfogalmazottaknak, illetve hogy a bennük javasolt akciók, ésszerű költségek mellett, tényleges előrelépést jelentenek a célkitűzések megvalósításában. Az operatív programok eredményességének nyomon követéséhez a tagállamoknak hasznosítaniuk kell a termelői szervezetek zárójelentéseiben lévő adatokat, a korábbi programok tapasztalataiból levont tanulságok alapján pedig fokozniuk kellene a jövőbeli programok eredményességét. |
| --- | --- |

—

A tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy az operatív programok céljai megfeleljenek az uniós rendeletben megfogalmazottaknak, illetve hogy a bennük javasolt akciók, ésszerű költségek mellett, tényleges előrelépést jelentenek a célkitűzések megvalósításában. Az operatív programok eredményességének nyomon követéséhez a tagállamoknak hasznosítaniuk kell a termelői szervezetek zárójelentéseiben lévő adatokat, a korábbi programok tapasztalataiból levont tanulságok alapján pedig fokozniuk kellene a jövőbeli programok eredményességét.

6. keretes szövegMódszer: A támogatási rendszer tagállamokban való végrehajtásának értékeléséhez a Számvevőszék által kidolgozott kritériumok egy része túlmutat a rendelet szó szerinti értelmezésén (lásd Melléklet). Például ahhoz, hogy egy termelői szervezet megfeleljen a rendeletnek, le kell írnia a kiinduló helyzetét és a tagállamnak meg kell vizsgálnia a leírás pontosságát. Ahhoz, hogy az ellenőrzési feltételek teljesüljenek, a tagállamnak azt is biztosítania kell, hogy a leírás a programban javasolt célkitűzésekről és akciókról szóljon. Ha ez nem így van, a kiinduló helyzet bemutatásának csekély értelme van.

A kiinduló helyzet leírása nincs összefüggésben az operatív program célkitűzéseivel

| 30. | Két kivételtől eltekintve, valamennyi ellenőrzött operatív program tartalmazott egy ún. „kiinduló helyzettel” kapcsolatos részt. A programoknak több mint a fele (60 %-a) formálisan megfelelt a szabályozásnak azáltal, hogy – röviden, de bemutatta a termelést, az értékesítést és felszereltséget. Egyes tagállamok azt is megkövetelték a termelői szervezetektől, hogy állítsanak össze egy listát a berendezéseikről és az eszközeikről, illetve táblázatos formában adják meg a tonnában és értékben kifejezett termés nagyságrendjét. Az azonban már nem merült fel követelményként, hogy ezek legyenek összhangban magának a programnak, illetve az akcióknak a céljaival. Más tagállamok nem fogalmaztak meg egyedi követelményeket, és elfogadták a nagyon általános – néha csupán egy-két mondatból álló – leírásokat. Annak ellenére, hogy szinte mindegyik operatív program célkitűzései között szerepelt a környezetvédelem, a termék minősége és a termelés költsége (lásd 7. keretes szöveg), ezeknek a program megkezdése előtti kiindulási állapotáról csak néhány termelői szervezet adott leírást. Nem találtunk egyetlen olyan termelői szervezetet sem, amelynek az operatív programja minden egyes célkitűzés kiinduló állapotát teljes körűen bemutatta volna. |
| --- | --- |

30.

Két kivételtől eltekintve, valamennyi ellenőrzött operatív program tartalmazott egy ún. „kiinduló helyzettel” kapcsolatos részt. A programoknak több mint a fele (60 %-a) formálisan megfelelt a szabályozásnak azáltal, hogy – röviden, de bemutatta a termelést, az értékesítést és felszereltséget. Egyes tagállamok azt is megkövetelték a termelői szervezetektől, hogy állítsanak össze egy listát a berendezéseikről és az eszközeikről, illetve táblázatos formában adják meg a tonnában és értékben kifejezett termés nagyságrendjét. Az azonban már nem merült fel követelményként, hogy ezek legyenek összhangban magának a programnak, illetve az akcióknak a céljaival. Más tagállamok nem fogalmaztak meg egyedi követelményeket, és elfogadták a nagyon általános – néha csupán egy-két mondatból álló – leírásokat. Annak ellenére, hogy szinte mindegyik operatív program célkitűzései között szerepelt a környezetvédelem, a termék minősége és a termelés költsége (lásd 7. keretes szöveg), ezeknek a program megkezdése előtti kiindulási állapotáról csak néhány termelői szervezet adott leírást. Nem találtunk egyetlen olyan termelői szervezetet sem, amelynek az operatív programja minden egyes célkitűzés kiinduló állapotát teljes körűen bemutatta volna.

7. keretes szövegA spanyol regionális hatóságok engedélyezték egy 10 akciót magában foglaló, 770 000 EUR összköltségű operatív program végrehajtását. Az akciók közül hat irányult a termékminőség javítására, nyolc a termelési költségek csökkentésére és végül kettő a környezetbarát eljárások alkalmazásának ösztönzésére.A termelői szervezet a kiindulási állapot leírásában felsorolta a termesztett gyümölcsök fajtáit, megadta a termőterület nagyságát, arról azonban nem adott tájékoztatást, hogy eredetileg milyen volt a gyümölcsök minősége, mekkorák voltak a termelési költségek, illetve az eljárásaik mennyire voltak környezetbarátok az induláskor.

| 31. | Egyes esetekben a termelői szervezetek csupán néhány meghatározott akció kezdeti állapotát mutatták be (ami például Hollandia esetében előírás). Annak ellenére, hogy ezáltal részben eleget tettek az előírásoknak, ez nem tekinthető a kitűzött célokkal kapcsolatos kiinduló helyzet teljes körű bemutatásának. |
| --- | --- |

31.

Egyes esetekben a termelői szervezetek csupán néhány meghatározott akció kezdeti állapotát mutatták be (ami például Hollandia esetében előírás). Annak ellenére, hogy ezáltal részben eleget tettek az előírásoknak, ez nem tekinthető a kitűzött célokkal kapcsolatos kiinduló helyzet teljes körű bemutatásának.

Az operatív programok tartalma nincs mindig összhangban a kitűzött célokkal

| 32. | Több tagállam azt követeli meg a termelői szervezetektől, hogy operatív programjaikban pontosan jelöljék meg, hogy az egyes akciók mely uniós célkitűzésekhez kapcsolódnak. Ezekben az esetekben a célkitűzés és a program közötti összefüggést automatikusan írták le, így a célkitűzések és a rendelet összhangjának tagállami ellenőrzése csupán formalitás volt. Számos termelői szervezet csupán felsorolt bármely – számára megfelelőnek tűnő – célkitűzést, amelyekkel megpróbálta alátámasztani a program vagy az akció indokoltságát, attól függetlenül, hogy az valóban a saját kitűzött célja volt-e vagy sem (8. és 9. keretes szöveg). |
| --- | --- |

32.

Több tagállam azt követeli meg a termelői szervezetektől, hogy operatív programjaikban pontosan jelöljék meg, hogy az egyes akciók mely uniós célkitűzésekhez kapcsolódnak. Ezekben az esetekben a célkitűzés és a program közötti összefüggést automatikusan írták le, így a célkitűzések és a rendelet összhangjának tagállami ellenőrzése csupán formalitás volt. Számos termelői szervezet csupán felsorolt bármely – számára megfelelőnek tűnő – célkitűzést, amelyekkel megpróbálta alátámasztani a program vagy az akció indokoltságát, attól függetlenül, hogy az valóban a saját kitűzött célja volt-e vagy sem (8. és 9. keretes szöveg).

| 33. | Az olasz és görög hatóságok részletes listát állítottak össze azokból a lehetséges akciókból, amelyekből a termelői szervezetek választhatnak. Ily módon valamennyi akcióhoz előre hozzárendelték a lehetséges célokat. A francia hatóságok a választható akciókról egy olyan listát adtak ki, amelyben azokat nem a célok szerint, hanem a jellemzők alapján osztályozták. Míg a környezettel és a minőséggel kapcsolatos akciók esetében a célkitűzések megfogalmazása általában egyértelmű volt, ez nem mondható el a „termelési eszközökre” vonatkozó intézkedésekről. Ennek eredményeképpen az operatív programok dokumentációiból nem lehetett megállapítani az egyes akciók célkitűzését (10. keretes szöveg). Az olasz, görög és francia hatóságok nem kísérelték meg az egyes programok célkitűzéseinek ellenőrzését, mivel megítélésük szerint az akciók és az uniós célkitűzések összhangba hozatala a nemzeti listák összeállításával már megtörtént. Ellenben az akciók osztályozási rendszerében bekövetkezett időbeli változások miatt egyes akciók céljai módosultak az „operatív programokban”. (11. keretes szöveg). |
| --- | --- |

33.

Az olasz és görög hatóságok részletes listát állítottak össze azokból a lehetséges akciókból, amelyekből a termelői szervezetek választhatnak. Ily módon valamennyi akcióhoz előre hozzárendelték a lehetséges célokat. A francia hatóságok a választható akciókról egy olyan listát adtak ki, amelyben azokat nem a célok szerint, hanem a jellemzők alapján osztályozták. Míg a környezettel és a minőséggel kapcsolatos akciók esetében a célkitűzések megfogalmazása általában egyértelmű volt, ez nem mondható el a „termelési eszközökre” vonatkozó intézkedésekről. Ennek eredményeképpen az operatív programok dokumentációiból nem lehetett megállapítani az egyes akciók célkitűzését (10. keretes szöveg). Az olasz, görög és francia hatóságok nem kísérelték meg az egyes programok célkitűzéseinek ellenőrzését, mivel megítélésük szerint az akciók és az uniós célkitűzések összhangba hozatala a nemzeti listák összeállításával már megtörtént. Ellenben az akciók osztályozási rendszerében bekövetkezett időbeli változások miatt egyes akciók céljai módosultak az „operatív programokban”. (11. keretes szöveg).

8. keretes szövegHollandiában az egyik operatív programban egy 135 000 EUR értékű elektronikus szállítólevél-rendszert alakítottak ki. Célkitűzésként „a termelés tervezését és a kereslethez történő igazítását” jelölték meg. A termelői szervezet nem tudta bizonyítani az akció és a célkitűzés közötti összefüggést. A valódi cél, ami a költségek csökkentése volt, egyáltalán nem szerepelt az operatív programban.

9. keretes szövegA termelői szervezet az egyik – a spanyol regionális hatóságok által engedélyezett – operatív programban 25 000 EUR-ért vásárolt villás targoncát. A termelői szervezet nem tudta igazolni az akció és a kitűzött „termékfelesleg-kivonás csökkentése” célkitűzés közötti összefüggést.

10. keretes szövegFranciaországban az egyik termelői szervezet az operatív programja keretében „szolgáltatásnyújtásként” meghatározott akcióra 50 400 EUR-t fordított. A tervezett kiadás 25 %-a a „minőség javítása”, másik 25 %-a pedig a „környezetbarát eljárások alkalmazásának ösztönzése” célhoz kapcsolódott. Lehetetlen volt azonban megállapítani, hogy a kiadás fennmaradó 50 %-ával melyik uniós cél valósul meg.

11. keretes szövegAz 1997-es nemzeti iránymutatással összhangban egy olaszországi öntözési beruházást a „minőség javítása” célkitűzés megvalósításaként hajtottak végre. Az iránymutatás felülvizsgálatát követően, 1999-ben ugyanazt az akciót a „kínálat koncentrációja” célkitűzéshez sorolták át. Újabb felülvizsgálat után, 2002-ben ugyanezt az akciót a „költségek csökkentése” célkitűzéshez rendelték.

Az operatívprogram-célok nem alapulnak mérhető szempontokon, a kitűzött célok pedig nem kellően konkrétak

| 34. | Csupán az Egyesült Királyság hatóságai követelték meg a termelői szervezetektől, hogy az operatív programokhoz mérhető célokat dolgozzanak ki. Ez a gyakorlatban viszont nem jelentette azt, hogy ezt ténylegesen meg is tették. Spanyolországban, Olaszországban és Hollandiában a hatóságok előírták, hogy mindegyik intézkedés vagy akció várható eredményét mutassák be, azonban ezek inkább a teljesítésre – tehát a megvalósítás bemutatására – összpontosítottak, ahelyett, hogy magának a célkitűzésnek az elérését értékelték volna. A vizsgált operatív programok 10 %-ában a termelői szervezetek legalább egy akcióra vonatkozóan számszerűsített célokat dolgoztak ki, mint például a költségek várható csökkentése vagy a biotermelésre szánt hektárok nagysága. Ezek az esetek többnyire Spanyolországban és Olaszországban fordultak elő. A termelői szervezetek egyébként nem határoztak meg olyan számszerűsített célokat vagy mutatókat, amelyekkel a célkitűzések megvalósulása nyomon követhető lenne. |
| --- | --- |

34.

Csupán az Egyesült Királyság hatóságai követelték meg a termelői szervezetektől, hogy az operatív programokhoz mérhető célokat dolgozzanak ki. Ez a gyakorlatban viszont nem jelentette azt, hogy ezt ténylegesen meg is tették. Spanyolországban, Olaszországban és Hollandiában a hatóságok előírták, hogy mindegyik intézkedés vagy akció várható eredményét mutassák be, azonban ezek inkább a teljesítésre – tehát a megvalósítás bemutatására – összpontosítottak, ahelyett, hogy magának a célkitűzésnek az elérését értékelték volna. A vizsgált operatív programok 10 %-ában a termelői szervezetek legalább egy akcióra vonatkozóan számszerűsített célokat dolgoztak ki, mint például a költségek várható csökkentése vagy a biotermelésre szánt hektárok nagysága. Ezek az esetek többnyire Spanyolországban és Olaszországban fordultak elő. A termelői szervezetek egyébként nem határoztak meg olyan számszerűsített célokat vagy mutatókat, amelyekkel a célkitűzések megvalósulása nyomon követhető lenne.

A termelői szervezetek értékelő jelentései nem írják le, hogy a célok teljesíthetők-e

| 35. | Franciaországban és Írországban néhány eset kivételével, a tagállamok előírták azt, hogy a termelői szervezetek a végső jelentéseikben mutassák be magának a programnak a végrehajtását, illetve az elért eredményeket. Ennek ellenére egyik tagállam sem igényelte, hogy a jelentések számoljanak be arról, hogy az operatív program célkitűzéseit milyen mértékben sikerült megvalósítani. Így a támogatás eredményességének megítéléséhez ezek a jelentések kevés segítséget nyújthattak. |
| --- | --- |

35.

Franciaországban és Írországban néhány eset kivételével, a tagállamok előírták azt, hogy a termelői szervezetek a végső jelentéseikben mutassák be magának a programnak a végrehajtását, illetve az elért eredményeket. Ennek ellenére egyik tagállam sem igényelte, hogy a jelentések számoljanak be arról, hogy az operatív program célkitűzéseit milyen mértékben sikerült megvalósítani. Így a támogatás eredményességének megítéléséhez ezek a jelentések kevés segítséget nyújthattak.

| 36. | A zárójelentések értékeléseit a tagállamok (10) alig használták fel és csupán a rendeletnek való megfeleléshez szükséges formaságként kezelték. Görögországban, Spanyolországban (11) és Portugáliában a kifizető ügynökségek csak beiktatták a zárójelentéseket, az operatív programok engedélyezéséért felelős hatóságok nem elemezték azokat. |
| --- | --- |

36.

A zárójelentések értékeléseit a tagállamok (10) alig használták fel és csupán a rendeletnek való megfeleléshez szükséges formaságként kezelték. Görögországban, Spanyolországban (11) és Portugáliában a kifizető ügynökségek csak beiktatták a zárójelentéseket, az operatív programok engedélyezéséért felelős hatóságok nem elemezték azokat.

| 37. | A jelentések terjedelme igen változó volt: némelyik egy oldalnál is rövidebb volt és meg nem indokolt állításokat tartalmazott (mint pl. „javult a minőség”), mások meghaladták a 100 oldalt, a tényeket részletesen ismertették és számadatokat is tartalmaztak, és akciók szerinti részletezettséggel számoltak be a program végrehajtásáról. A tagállamok nem követelték meg, hogy a zárójelentések olyan, egységes szempontok szerinti információkat tartalmazzanak, amelyek lehetővé tennék a regionális és nemzeti szinten összesített programok eredményességének nyomon követését. A jelentések különbözősége miatt ilyen elemzések nem lehetségesek. |
| --- | --- |

37.

A jelentések terjedelme igen változó volt: némelyik egy oldalnál is rövidebb volt és meg nem indokolt állításokat tartalmazott (mint pl. „javult a minőség”), mások meghaladták a 100 oldalt, a tényeket részletesen ismertették és számadatokat is tartalmaztak, és akciók szerinti részletezettséggel számoltak be a program végrehajtásáról. A tagállamok nem követelték meg, hogy a zárójelentések olyan, egységes szempontok szerinti információkat tartalmazzanak, amelyek lehetővé tennék a regionális és nemzeti szinten összesített programok eredményességének nyomon követését. A jelentések különbözősége miatt ilyen elemzések nem lehetségesek.

A tagállamok nem alkalmaznak eredményességi kritériumokat az operatív programok engedélyezéséhez

| 38. | A tagállamok a programokat gyakorlatilag a javasolt kiadás jellegétől, és nem a program várható eredményétől függően engedélyezték. Eredményességi szempontokat, mint például a hozzáadott értéket, nem vettek figyelembe akkor, amikor egy-egy akció uniós támogatásáról döntöttek. A rendeletben egyértelműen rögzített tényezőket – úgy mint a kiinduló helyzet és a célkitűzések bemutatása, a szakmai minőség, illetve a program gazdasági következetessége – tulajdonképpen nem vették figyelembe, azokat csupán a szabályok formális betartásához követelték meg. |
| --- | --- |

38.

A tagállamok a programokat gyakorlatilag a javasolt kiadás jellegétől, és nem a program várható eredményétől függően engedélyezték. Eredményességi szempontokat, mint például a hozzáadott értéket, nem vettek figyelembe akkor, amikor egy-egy akció uniós támogatásáról döntöttek. A rendeletben egyértelműen rögzített tényezőket – úgy mint a kiinduló helyzet és a célkitűzések bemutatása, a szakmai minőség, illetve a program gazdasági következetessége – tulajdonképpen nem vették figyelembe, azokat csupán a szabályok formális betartásához követelték meg.

| 39. | A tagállamok, inkább a jogosultsági feltételekre, valamint a támogatás folyósításának a követelményeire összpontosítottak, a 6. ábrának megfelelően. |
| --- | --- |

39.

A tagállamok, inkább a jogosultsági feltételekre, valamint a támogatás folyósításának a követelményeire összpontosítottak, a 6. ábrának megfelelően.

Image

| 40. | Ez döntően a Bizottság végrehajtási rendeletének azon módosításából adódott, amely bevezette az ún. „jogosultsági listákat”, amelyeknek 1999 óta meg kell felelniük az operatív programoknak. Ezek a listák tételesen felsorolják azokat a kiadási típusokat, amelyek egy operatív program keretében támogathatók, illetve nem támogathatók (12. keretes szöveg). |
| --- | --- |

40.

Ez döntően a Bizottság végrehajtási rendeletének azon módosításából adódott, amely bevezette az ún. „jogosultsági listákat”, amelyeknek 1999 óta meg kell felelniük az operatív programoknak. Ezek a listák tételesen felsorolják azokat a kiadási típusokat, amelyek egy operatív program keretében támogathatók, illetve nem támogathatók (12. keretes szöveg).

12. keretes szövegPéldák jogosultsági feltételekre: Szállítási költségekTámogatásra jogosult:





  —

| — | beruházás hideg raktérrel ellátott szállítóeszközökbe. |
| --- | --- |

beruházás hideg raktérrel ellátott szállítóeszközökbe.

| — | begyűjtési vagy szállítási költségek (belső vagy külső), |
| --- | --- |

—

begyűjtési vagy szállítási költségek (belső vagy külső),

| — | beruházások értékesítéshez és forgalmazáshoz használt szállítóeszközökbe. |
| --- | --- |

—

beruházások értékesítéshez és forgalmazáshoz használt szállítóeszközökbe.

| 41. | Az 1997. évi eredeti végrehajtási rendelet nem tartalmazott jogosultsági feltételeket, azonban a termelői szervezetek igazgatási és működési költségeit nem támogatható költségként jelölte meg. A tagállamok nem voltak biztosak abban, hogy a „számlaelszámolás” keretében a Bizottság mit fogad el jogos kiadásként, a tagállamok ezzel kapcsolatos állásfoglalás-kéréseire a Bizottság esetenkénti magyarázó jegyzékekben válaszolt. |
| --- | --- |

41.

Az 1997. évi eredeti végrehajtási rendelet nem tartalmazott jogosultsági feltételeket, azonban a termelői szervezetek igazgatási és működési költségeit nem támogatható költségként jelölte meg. A tagállamok nem voltak biztosak abban, hogy a „számlaelszámolás” keretében a Bizottság mit fogad el jogos kiadásként, a tagállamok ezzel kapcsolatos állásfoglalás-kéréseire a Bizottság esetenkénti magyarázó jegyzékekben válaszolt.

| 42. | Mivel ezek a magyarázó jegyzékek nem voltak hivatalos dokumentumok, a Bizottság úgy módosította a végrehajtás szabályozását, hogy bevezette a nem támogatható eljárások és kiadások listáját. Egyidejűleg a Bizottság előírta a tagállamoknak, hogy – az engedélyezést megelőzően – e lista alapján ellenőrizzék a javasolt operatív programok kiadásainak támogathatóságát. 2001-ben a Bizottság újabb listát készített arról, hogy mi támogatható az operatív programokban, majd 2003-ban az ezekkel kapcsolatos magyarázó jegyzékeket visszavonta, a két listát pedig ismételten felülvizsgálta. A jogosultsági listák lehetővé tették néhány, a termelői szervezeteknél általában nem támogatható termelési és működési költség támogatását is, mint például egyes személyi juttatások, újrafeldolgozható csomagolóanyagok, természeti kártevők és járványok elleni védekezés. |
| --- | --- |

42.

Mivel ezek a magyarázó jegyzékek nem voltak hivatalos dokumentumok, a Bizottság úgy módosította a végrehajtás szabályozását, hogy bevezette a nem támogatható eljárások és kiadások listáját. Egyidejűleg a Bizottság előírta a tagállamoknak, hogy – az engedélyezést megelőzően – e lista alapján ellenőrizzék a javasolt operatív programok kiadásainak támogathatóságát. 2001-ben a Bizottság újabb listát készített arról, hogy mi támogatható az operatív programokban, majd 2003-ban az ezekkel kapcsolatos magyarázó jegyzékeket visszavonta, a két listát pedig ismételten felülvizsgálta. A jogosultsági listák lehetővé tették néhány, a termelői szervezeteknél általában nem támogatható termelési és működési költség támogatását is, mint például egyes személyi juttatások, újrafeldolgozható csomagolóanyagok, természeti kártevők és járványok elleni védekezés.

| 43. | A jogosultsági listák létezése azonban nem mentesíti a tagállamokat attól, hogy a termelői szervezetek kiinduló helyzetét, célkitűzéseit és javasolt akcióinak várható eredményességét figyelembe vegyék. Azoknak a tagállamoknak, amelyek nem hagyják jóvá a rendelet alapján egyébként támogatható kiadásokat, meg kell tudniuk indokolni a döntéseiket a termelői szervezet számára, illetve adott esetben akár peres eljárásokkal is számolniuk kell. A tagállamok elkerülhetik ezeket a nehéz döntéseket, amennyiben ugyanazt az akciótípust valamennyi igénylő termelői szervezet számára jóváhagyják, függetlenül azok célkitűzéseitől vagy sajátos helyzetétől. (13. keretes szöveg). |
| --- | --- |

43.

A jogosultsági listák létezése azonban nem mentesíti a tagállamokat attól, hogy a termelői szervezetek kiinduló helyzetét, célkitűzéseit és javasolt akcióinak várható eredményességét figyelembe vegyék. Azoknak a tagállamoknak, amelyek nem hagyják jóvá a rendelet alapján egyébként támogatható kiadásokat, meg kell tudniuk indokolni a döntéseiket a termelői szervezet számára, illetve adott esetben akár peres eljárásokkal is számolniuk kell. A tagállamok elkerülhetik ezeket a nehéz döntéseket, amennyiben ugyanazt az akciótípust valamennyi igénylő termelői szervezet számára jóváhagyják, függetlenül azok célkitűzéseitől vagy sajátos helyzetétől. (13. keretes szöveg).

13. keretes szövegPélda: tartályládákA 30 véletlenszerűen kiválasztott operatív programból tíz esetében a tagállamok 1,7 millió EUR összegben hagyták jóvá a gyümölcsök és zöldségek szedéséhez, szállításához és válogatásához szükséges tartályládák, rekeszek vagy hasonló konténerek beszerzését. Ezt a kiadásfajtát egyébként a Bizottság támogathatónak tekinti. Az egyes operatív programokban megjelölt ehhez kapcsolódó célok a következők voltak:





  —

| — | a termelői ár stabilizálása |
| --- | --- |

a termelői ár stabilizálása

| — | a termékek minőségének javítása |
| --- | --- |

—

a termékek minőségének javítása

| — | a termékek kereskedelmi értékének javítása |
| --- | --- |

—

a termékek kereskedelmi értékének javítása

| — | a termelési költségek csökkentése |
| --- | --- |

—

a termelési költségek csökkentése

| — | a környezetbarát eljárások ösztönzése |
| --- | --- |

—

a környezetbarát eljárások ösztönzése

| — | a kínálat koncentrációja |
| --- | --- |

—

a kínálat koncentrációja

| — | a termékfelesleg-kivonások csökkentése. |
| --- | --- |

—

a termékfelesleg-kivonások csökkentése.

A program- és támogatási modell párhuzamos fennállásával a támogatás rendszere bonyolultabb és költségesebb lett

| 44. | Noha a rendelet programösszetevőire még mindig szükség van, a tagállamok a programmodell helyett inkább a „támogatási modellt” alkalmazták. Ennek az lett a következménye, hogy a támogatás rendszere a kelleténél bonyolultabbá vált, ami magasabb működési és ellenőrzési költségeket vont maga után. Ez a jogosultsági listák egyértelműségének hiányából, valamint a támogatási és programmodell párhuzamos fennállásából adódik. Amennyiben az operatív programokat, az éves végrehajtási jelentéseket és a programvégi értékeléseket az előírások szerint készítik el, jelentős költségek hárulnak a termelői szervezetekre. Ez különösen az olyan tagállamokra jellemző mint Olaszország és Hollandia, amelyek megkövetelik, hogy éves szinten is részletezett operatív programokat nyújtsanak be engedélyezésre. |
| --- | --- |

44.

Noha a rendelet programösszetevőire még mindig szükség van, a tagállamok a programmodell helyett inkább a „támogatási modellt” alkalmazták. Ennek az lett a következménye, hogy a támogatás rendszere a kelleténél bonyolultabbá vált, ami magasabb működési és ellenőrzési költségeket vont maga után. Ez a jogosultsági listák egyértelműségének hiányából, valamint a támogatási és programmodell párhuzamos fennállásából adódik. Amennyiben az operatív programokat, az éves végrehajtási jelentéseket és a programvégi értékeléseket az előírások szerint készítik el, jelentős költségek hárulnak a termelői szervezetekre. Ez különösen az olyan tagállamokra jellemző mint Olaszország és Hollandia, amelyek megkövetelik, hogy éves szinten is részletezett operatív programokat nyújtsanak be engedélyezésre.

| 45. | A rendeletben közzétett, támogatható kiadásokról szóló jogosultsági listák nem határozhatók meg elég pontosan ahhoz, hogy egy ilyen változatos és dinamikus ágazatban valamennyi előforduló akcióra kiterjedjenek. Emiatt azokat meglehetősen általánosan fogalmazták meg. (Ilyenek például a „minőségjavító akciók”). A kérdések felmerülése elkerülhetetlen, mivel a listákat a tagállamok, sőt az egyes tagállamokon belüli régiók is eltérő módon értelmezik. A 2005-ös számlaelszámoláskor még a rendszer nyolcéves működése után is jogosulatlan támogatásokat talált a Bizottság Spanyolországban, Franciaországban, Olaszországban és az Egyesült Királyságban, ahol a tagállamok nem mindig úgy értelmezték a jogosultsági szabályokat, mint a Bizottság. |
| --- | --- |

45.

A rendeletben közzétett, támogatható kiadásokról szóló jogosultsági listák nem határozhatók meg elég pontosan ahhoz, hogy egy ilyen változatos és dinamikus ágazatban valamennyi előforduló akcióra kiterjedjenek. Emiatt azokat meglehetősen általánosan fogalmazták meg. (Ilyenek például a „minőségjavító akciók”). A kérdések felmerülése elkerülhetetlen, mivel a listákat a tagállamok, sőt az egyes tagállamokon belüli régiók is eltérő módon értelmezik. A 2005-ös számlaelszámoláskor még a rendszer nyolcéves működése után is jogosulatlan támogatásokat talált a Bizottság Spanyolországban, Franciaországban, Olaszországban és az Egyesült Királyságban, ahol a tagállamok nem mindig úgy értelmezték a jogosultsági szabályokat, mint a Bizottság.

| 46. | Egyes tagállamok igazgatási szervei – a jogosultsági feltételek bizonytalansága és az ebből adódó kockázat miatt – több ellenőrzést végeznek, mint amennyit a rendelet megkövetel (12). Némelyik tagállam minden termelői szervezetnél több ellenőrzést is folytat évente. Ez nem csak a tagállamok, hanem a termelői szervezetek költségeit is megnöveli. |
| --- | --- |

46.

Egyes tagállamok igazgatási szervei – a jogosultsági feltételek bizonytalansága és az ebből adódó kockázat miatt – több ellenőrzést végeznek, mint amennyit a rendelet megkövetel (12). Némelyik tagállam minden termelői szervezetnél több ellenőrzést is folytat évente. Ez nem csak a tagállamok, hanem a termelői szervezetek költségeit is megnöveli.

| 47. | A jogosultsági feltételekkel kapcsolatos bizonytalanság, az igazgatási költségek és a tevékenységek gyakori ellenőrzései is visszatarthatják a termelői szervezeteket attól, hogy olyan innovatív akciókkal próbálkozzanak, amelyeket végül elutasíthatnak. A termelői szervezeteket ezáltal arra ösztönzik, hogy az operatív programjaikban csak olyan akciókat hajtsanak végre, amelyek támogathatósága egyértelműen megalapozott. |
| --- | --- |

47.

A jogosultsági feltételekkel kapcsolatos bizonytalanság, az igazgatási költségek és a tevékenységek gyakori ellenőrzései is visszatarthatják a termelői szervezeteket attól, hogy olyan innovatív akciókkal próbálkozzanak, amelyeket végül elutasíthatnak. A termelői szervezeteket ezáltal arra ösztönzik, hogy az operatív programjaikban csak olyan akciókat hajtsanak végre, amelyek támogathatósága egyértelműen megalapozott.

Fennáll az eredménytelen akciók jóváhagyásának a kockázata

| 48. | Az, hogy a programmodellt nem hajtották végre megfelelően, az uniós költségvetést az eredménytelenség fokozott kockázatának tette ki: előfordulhat, hogy olyan akciókat hagynak jóvá, amelyek esetleg nem hoznak előrelépést az uniós célkitűzések elérésében. |
| --- | --- |

48.

Az, hogy a programmodellt nem hajtották végre megfelelően, az uniós költségvetést az eredménytelenség fokozott kockázatának tette ki: előfordulhat, hogy olyan akciókat hagynak jóvá, amelyek esetleg nem hoznak előrelépést az uniós célkitűzések elérésében.

| 49. | Egyes tagállamok azzal érveltek, hogy nem kell törődniük a programok eredményességével, mivel a termelői szervezetek a lehetőségeikhez mérten a legjobb üzleti döntést hozzák, hiszen tagjaik társfinanszírozzák a program költségeinek 50 %-át. Az ellenőrzés során talált példák azonban azt mutatják, hogy egyes termelői szervezetek a támogatást már meglévő tevékenységek finanszírozására fordították, amelyek a kiinduló helyzetükhöz képest nem jelentettek változást. Bár a termelői szervezetnek gazdaságilag ez valószínűleg megéri – különösen ha a versenyből adódó nyomással kell megküzdenie –, az EU támogatási rendszer céljainak eléréséhez azonban nem járul hozzá. A spanyolországi példa (14. keretes szöveg) azt mutatja, hogy a termelői szervezet olyan költségeket is elszámolt, amelyek nem az operatív program célkitűzéseivel összefüggő „akciók” vagy „intézkedések” során merültek fel, hanem azok bármely gyümölcs- és zöldségtermelőnél előforduló költségek lehetnek. Annak ellenére, hogy nem jellemző, hogy az operatív programok költségvetésének ilyen magas hányadát fordítsák újrafeldolgozható csomagolóanyagokra (13), egyes tagállamok mégis nagy összegű kiadásokat hagytak jóvá erre a célra. A Számvevőszék által ellenőrzésre kiválasztott 30 operatív programból 10-ben összesen 4,9 millió EUR-t különítettek el újrafeldolgozható vagy újrahasznosítható csomagolásra. |
| --- | --- |

49.

Egyes tagállamok azzal érveltek, hogy nem kell törődniük a programok eredményességével, mivel a termelői szervezetek a lehetőségeikhez mérten a legjobb üzleti döntést hozzák, hiszen tagjaik társfinanszírozzák a program költségeinek 50 %-át. Az ellenőrzés során talált példák azonban azt mutatják, hogy egyes termelői szervezetek a támogatást már meglévő tevékenységek finanszírozására fordították, amelyek a kiinduló helyzetükhöz képest nem jelentettek változást. Bár a termelői szervezetnek gazdaságilag ez valószínűleg megéri – különösen ha a versenyből adódó nyomással kell megküzdenie –, az EU támogatási rendszer céljainak eléréséhez azonban nem járul hozzá. A spanyolországi példa (14. keretes szöveg) azt mutatja, hogy a termelői szervezet olyan költségeket is elszámolt, amelyek nem az operatív program célkitűzéseivel összefüggő „akciók” vagy „intézkedések” során merültek fel, hanem azok bármely gyümölcs- és zöldségtermelőnél előforduló költségek lehetnek. Annak ellenére, hogy nem jellemző, hogy az operatív programok költségvetésének ilyen magas hányadát fordítsák újrafeldolgozható csomagolóanyagokra (13), egyes tagállamok mégis nagy összegű kiadásokat hagytak jóvá erre a célra. A Számvevőszék által ellenőrzésre kiválasztott 30 operatív programból 10-ben összesen 4,9 millió EUR-t különítettek el újrafeldolgozható vagy újrahasznosítható csomagolásra.

14. keretes szövegPélda: A véletlenszerűen kiválasztott mintánkban volt egy olyan, a spanyol regionális hatóságok által engedélyezett operatív program, amelyben 2,7 millió EUR-t folyósítottak újrafeldolgozható kartondobozokra. Ez a 2000–2003-ig terjedő program – teljes költségvetésének a 83 %-át jelentette. A hatóságok 2001-ben jóváhagyták a program módosítását, amely törölte az üvegházakra és az öntözésre korábban tervezett beruházásokat, és a teljes költségvetés 98 %-ára növelte az újrafeldolgozható dobozokkal kapcsolatos kiadásokat. A program egyetlen egyéb „akciója” egy technikus fizetése volt.

Eredményesek voltak-e az operatív programok keretében finanszírozott akciók?

| 50. | Az előző rész rávilágított arra, hogy az egyes tagállamok operatívprogram-engedélyezési gyakorlata azt a kockázatot rejtheti magában, hogy az általuk támogatott akciók nem lesznek eredményesek. Ebben a részben azt értékeljük, hogy a termelői szervezetek által végrehajtott akciók eredményesek voltak-e az operatív programok célkitűzéseinek megvalósítása szempontjából. |
| --- | --- |

50.

Az előző rész rávilágított arra, hogy az egyes tagállamok operatívprogram-engedélyezési gyakorlata azt a kockázatot rejtheti magában, hogy az általuk támogatott akciók nem lesznek eredményesek. Ebben a részben azt értékeljük, hogy a termelői szervezetek által végrehajtott akciók eredményesek voltak-e az operatív programok célkitűzéseinek megvalósítása szempontjából.

Az operatív programok termelői szervezetek általi értékelése (zárójelentések)

| 51. | Az operatív programok eredményességéről a termelői szervezetek által – a programok befejezését követően – készített zárójelentések szolgáltatnak elsődleges információkat. Az előírások szerint a zárójelentésekben tájékoztatást kell adni arról, hogy mennyiben valósultak meg az operatív programok kitűzött céljai. A vizsgált 142 zárójelentés egyike sem adott átfogó értékelést az operatív program célkitűzéseinek megvalósulásáról. A Bizottság a tagállami eljárások vizsgálatakor nem ellenőrizte, hogy a termelői szervezetek betartották-e ezt az előírást. |
| --- | --- |

51.

Az operatív programok eredményességéről a termelői szervezetek által – a programok befejezését követően – készített zárójelentések szolgáltatnak elsődleges információkat. Az előírások szerint a zárójelentésekben tájékoztatást kell adni arról, hogy mennyiben valósultak meg az operatív programok kitűzött céljai. A vizsgált 142 zárójelentés egyike sem adott átfogó értékelést az operatív program célkitűzéseinek megvalósulásáról. A Bizottság a tagállami eljárások vizsgálatakor nem ellenőrizte, hogy a termelői szervezetek betartották-e ezt az előírást.

| 52. | A fentiek következménye, hogy a Bizottság nem követte nyomon a szakpolitika vonatkozó célkitűzéseinek megvalósulását, elmulasztva egy olyan lehetőséget, amely egyébként az Unió költségvetési rendelete értelmében egyik kiemelt feladatát képezi. Amennyiben a zárójelentések tartalmazták volna az előírt értékeléseket, lehetőségünk lett volna az ellenőrzésre kiválasztott jelentések értékelésére és az operatív programok célkitűzéseinek megvalósulásával kapcsolatos következtetések levonására. Valamennyi termelői szervezettől egységesen megkövetelt, jól megválasztott teljesítménymutatók alkalmassá tehetnék a zárójelentéseket arra, hogy azok hosszabb távon információkat nyújtsanak a célkitűzések (pl. a minőség javítása, a költségek csökkentése, biotermesztés és környezetbarát eljárások alkalmazásának ösztönzése) elérésében történt előrehaladásról. |
| --- | --- |

52.

A fentiek következménye, hogy a Bizottság nem követte nyomon a szakpolitika vonatkozó célkitűzéseinek megvalósulását, elmulasztva egy olyan lehetőséget, amely egyébként az Unió költségvetési rendelete értelmében egyik kiemelt feladatát képezi. Amennyiben a zárójelentések tartalmazták volna az előírt értékeléseket, lehetőségünk lett volna az ellenőrzésre kiválasztott jelentések értékelésére és az operatív programok célkitűzéseinek megvalósulásával kapcsolatos következtetések levonására. Valamennyi termelői szervezettől egységesen megkövetelt, jól megválasztott teljesítménymutatók alkalmassá tehetnék a zárójelentéseket arra, hogy azok hosszabb távon információkat nyújtsanak a célkitűzések (pl. a minőség javítása, a költségek csökkentése, biotermesztés és környezetbarát eljárások alkalmazásának ösztönzése) elérésében történt előrehaladásról.

Az ellenőrzésre kiválasztott operatív programok akciói

| 53. | Annak megállapítására, hogy az egyes operatív programok akciói eredményesek voltak-e, a Számvevőszék 30 termelői szervezet, 2003-ban vagy 2004-ben befejezett operatív programjából, 104 akciót választott ki a véletlenszerű mintavételezés módszerével (5. keretes szöveg). A termelői szervezeteknek be kellett mutatniuk azt, hogy a kiválasztott akciók hogyan járultak hozzá a kapcsolódó operatívprogram-célkitűzések megvalósulásához. Némelyik akció egynél több uniós cél elérésére irányult, így a ténylegesen vizsgált esetek száma 265 volt. |
| --- | --- |

53.

Annak megállapítására, hogy az egyes operatív programok akciói eredményesek voltak-e, a Számvevőszék 30 termelői szervezet, 2003-ban vagy 2004-ben befejezett operatív programjából, 104 akciót választott ki a véletlenszerű mintavételezés módszerével (5. keretes szöveg). A termelői szervezeteknek be kellett mutatniuk azt, hogy a kiválasztott akciók hogyan járultak hozzá a kapcsolódó operatívprogram-célkitűzések megvalósulásához. Némelyik akció egynél több uniós cél elérésére irányult, így a ténylegesen vizsgált esetek száma 265 volt.

| 54. | Az esetek csupán 30 %-ában tudták a termelői szervezetek megfelelően bizonyítani azt, hogy az adott akcióval előrehaladtak a kapcsolódó célkitűzés megvalósításában (7. ábra). Bár az esetek további 41 %-ánál erre nem volt közvetlen bizonyíték, egyéb ésszerű érvek alapján pozitív következtetést tudtunk levonni (lásd 15. keretes szöveg). Sok esetben az előrelépés mértéke azonban csak elenyésző volt (lásd 58. bekezdés). |
| --- | --- |

54.

Az esetek csupán 30 %-ában tudták a termelői szervezetek megfelelően bizonyítani azt, hogy az adott akcióval előrehaladtak a kapcsolódó célkitűzés megvalósításában (7. ábra). Bár az esetek további 41 %-ánál erre nem volt közvetlen bizonyíték, egyéb ésszerű érvek alapján pozitív következtetést tudtunk levonni (lásd 15. keretes szöveg). Sok esetben az előrelépés mértéke azonban csak elenyésző volt (lásd 58. bekezdés).

15. keretes szövegPélda„valószínűsíthető előrehaladásra” Egyik portugál termelői szervezet hűtőteherautót vásárolt abból a célból, hogy megakadályozza a gyümölcs minőségének szállításkor bekövetkező romlását. A minőség javulását nem tudta adatokkal alátámasztani, azonban az ellenőröknek bemutatta a berendezést és elmagyarázta a hűtési folyamatot. Ez alapján arra a következtetésre jutottunk, hogy a minőség valószínűleg javult.

Image

| 55. | Az esetek közel egynegyedében a Számvevőszék nem tudott következtetést levonni arról, hogy történt-e előrelépés vagy sem. A legtöbb cél általános megfogalmazása miatt lehetetlen volt bizonyítani azt, hogy az akciónak nem volt hatása. Ez elsősorban a termékfelesleg-kivonások csökkentésére, a kínálat koncentrációjára és a termelői árak stabilizálására irányuló célokat jellemezte (lásd 8. ábra). A termelői szervezet alapvető feladata a kínálat koncentrációja és a tagjai termésének értékesítése. Következésképpen valamennyi tevékenysége, még ha közvetve is, de ezt a célt szolgálja. |
| --- | --- |

55.

Az esetek közel egynegyedében a Számvevőszék nem tudott következtetést levonni arról, hogy történt-e előrelépés vagy sem. A legtöbb cél általános megfogalmazása miatt lehetetlen volt bizonyítani azt, hogy az akciónak nem volt hatása. Ez elsősorban a termékfelesleg-kivonások csökkentésére, a kínálat koncentrációjára és a termelői árak stabilizálására irányuló célokat jellemezte (lásd 8. ábra). A termelői szervezet alapvető feladata a kínálat koncentrációja és a tagjai termésének értékesítése. Következésképpen valamennyi tevékenysége, még ha közvetve is, de ezt a célt szolgálja.

Image

| 56. | Az esetek 6 %-ában egyértelmű bizonyíték állt rendelkezésre arról, hogy nem történt előrelépés (7. ábra). Néhány alkalommal magának az akciónak a végrehajtása hiúsult meg: az egyik termelői szervezet például elkezdett egy biotermesztéssel kapcsolatos operatív programot, de végül elállt a projekt megvalósításától. A fennmaradó esetekben az előrehaladás hiányát a nemzeti osztályozásnak való megfelelés kényszere is előidézhette (lásd 33. bekezdés), továbbá az, hogy az adott cél eléréséhez nem a megfelelő akciókat választották, vagy egyszerűen félreértés történt: egyes termelői szervezetek a „termékek fogyasztóknak szóló promóciója” célkitűzést úgy értelmezték, hogy az nem más, mint ügyfeleknek szóló promóció. |
| --- | --- |

56.

Az esetek 6 %-ában egyértelmű bizonyíték állt rendelkezésre arról, hogy nem történt előrelépés (7. ábra). Néhány alkalommal magának az akciónak a végrehajtása hiúsult meg: az egyik termelői szervezet például elkezdett egy biotermesztéssel kapcsolatos operatív programot, de végül elállt a projekt megvalósításától. A fennmaradó esetekben az előrehaladás hiányát a nemzeti osztályozásnak való megfelelés kényszere is előidézhette (lásd 33. bekezdés), továbbá az, hogy az adott cél eléréséhez nem a megfelelő akciókat választották, vagy egyszerűen félreértés történt: egyes termelői szervezetek a „termékek fogyasztóknak szóló promóciója” célkitűzést úgy értelmezték, hogy az nem más, mint ügyfeleknek szóló promóció.

Az akciók csekély eredményessége

| 57. | A kiválasztott minta elemzésének eredményei csupán azt szemléltetik, hogy egyáltalán alátámasztható-e bizonyítékokkal az előrelépés, azt azonban nem, hogy az milyen mértékű. A kiválasztott akciók nagy része a kiinduló helyzetéből egyértelműen a célkitűzések irányába mozdította el a termelői szervezetet, azonban néhány esetben az előrelépés mértéke csak elenyésző volt. A gépek lecserélése általában némi előrehaladást eredményezett, hiszen az új modellek a régiekhez képest korszerűbbek voltak. A csere teljes költségének nagyságrendjét tekintve azonban az előrehaladás nem volt jelentős. A termelői szervezetek azzal is csupán fenntartották a korábbi minőség színvonalát, hogy továbbra is alkalmaztak minőségellenőrzést végző személyzetet. Ezen a téren az előző évekhez képest nem történt jelentős előrehaladás. |
| --- | --- |

57.

A kiválasztott minta elemzésének eredményei csupán azt szemléltetik, hogy egyáltalán alátámasztható-e bizonyítékokkal az előrelépés, azt azonban nem, hogy az milyen mértékű. A kiválasztott akciók nagy része a kiinduló helyzetéből egyértelműen a célkitűzések irányába mozdította el a termelői szervezetet, azonban néhány esetben az előrelépés mértéke csak elenyésző volt. A gépek lecserélése általában némi előrehaladást eredményezett, hiszen az új modellek a régiekhez képest korszerűbbek voltak. A csere teljes költségének nagyságrendjét tekintve azonban az előrehaladás nem volt jelentős. A termelői szervezetek azzal is csupán fenntartották a korábbi minőség színvonalát, hogy továbbra is alkalmaztak minőségellenőrzést végző személyzetet. Ezen a téren az előző évekhez képest nem történt jelentős előrehaladás.

| 58. | A „csekély eredményességű” akciók előfordulási arányának megítéléséhez, a Számvevőszék megvizsgálta a helyszínen ellenőrzött 104 akciót, abból a szempontból, hogy azok vajon jelentős előrelépést eredményeztek-e a termelői szervezet kiinduló helyzetéhez képest, egy vagy több EU célkitűzés irányában (16. keretes szöveg). E kritériumnak megfelelően az akciók több mint a fele (55 %-a) a Számvevőszék szerint „csekély eredményességűnek” bizonyult. |
| --- | --- |

58.

A „csekély eredményességű” akciók előfordulási arányának megítéléséhez, a Számvevőszék megvizsgálta a helyszínen ellenőrzött 104 akciót, abból a szempontból, hogy azok vajon jelentős előrelépést eredményeztek-e a termelői szervezet kiinduló helyzetéhez képest, egy vagy több EU célkitűzés irányában (16. keretes szöveg). E kritériumnak megfelelően az akciók több mint a fele (55 %-a) a Számvevőszék szerint „csekély eredményességűnek” bizonyult.

| 59. | Ezek a megállapítások azt mutatják, hogy a tagállamok az operatív programok akcióit azok jellege alapján hagyták jóvá (jogosult-e támogatásra az akció vagy sem?), figyelmen kívül hagyva azok eredményességét (az akcióval ténylegesen előbbre jut-e a termelői szervezetet a kitűzött cél megvalósításában?). |
| --- | --- |

59.

Ezek a megállapítások azt mutatják, hogy a tagállamok az operatív programok akcióit azok jellege alapján hagyták jóvá (jogosult-e támogatásra az akció vagy sem?), figyelmen kívül hagyva azok eredményességét (az akcióval ténylegesen előbbre jut-e a termelői szervezetet a kitűzött cél megvalósításában?).

16. keretes szövegPéldák olyan akciókra, ahol a kiinduló helyzethez képest jelentős előrelépést tapasztaltunk






  —

| — | termelési eszközök fejlesztése (öntözési rendszerek, energiatakarékos üvegházak), |
| --- | --- |

termelési eszközök fejlesztése (öntözési rendszerek, energiatakarékos üvegházak),

| — | tanúsított minőségi rendszerek bevezetése. |
| --- | --- |

—

tanúsított minőségi rendszerek bevezetése.

| — | gépek – pl. tartályláda-emelők, villás emelőtargonca, tehergépjárművek és traktorok lecserélése, |
| --- | --- |

—

gépek – pl. tartályláda-emelők, villás emelőtargonca, tehergépjárművek és traktorok lecserélése,

| — | tartályládák, rekeszek, konténerek stb., |
| --- | --- |

—

tartályládák, rekeszek, konténerek stb.,

| — | alkalmazott személyzet fizetése (marketingosztályok, minőségellenőrök). |
| --- | --- |

—

alkalmazott személyzet fizetése (marketingosztályok, minőségellenőrök).

Az operatív programok eredményességével kapcsolatos következtetések

| 60. | A programmodell rendeletben előírt szempontjainak a tagállamok papíron eleget tettek. Az operatív programok engedélyezésével kapcsolatos döntéseik során azonban nem vették figyelembe az akciók várható eredményét. Emiatt növekedett annak a kockázata, hogy az Unió csekély eredményességű akciókat támogasson. |
| --- | --- |

60.

A programmodell rendeletben előírt szempontjainak a tagállamok papíron eleget tettek. Az operatív programok engedélyezésével kapcsolatos döntéseik során azonban nem vették figyelembe az akciók várható eredményét. Emiatt növekedett annak a kockázata, hogy az Unió csekély eredményességű akciókat támogasson.

| 61. | A tagállamok ezzel szemben a jogosultsági listák segítségével az ún. „támogatási modellt” alkalmazták, hogy a programokat a javasolt kiadások természetétől függően hagyják jóvá, a termelői szervezetek helyzetének és célkitűzéseinek figyelembevétele nélkül. |
| --- | --- |

61.

A tagállamok ezzel szemben a jogosultsági listák segítségével az ún. „támogatási modellt” alkalmazták, hogy a programokat a javasolt kiadások természetétől függően hagyják jóvá, a termelői szervezetek helyzetének és célkitűzéseinek figyelembevétele nélkül.

| 62. | Ez azonban nem vezetett a támogatási rendszer szabályainak egységes alkalmazásához és olyan egyszerűsítéshez, amit egy ilyen megközelítés tulajdonképpen lehetővé tesz. A jogosultsági listák nem határoztak meg olyan egyértelmű kritériumokat, amelyekkel biztosítható lenne az, hogy a kiadások az Unió által támogatni kívánt tevékenységekre irányuljanak. Mindez bizonytalansághoz és az ellenőrzési költségek emelkedéséhez vezetett. A program- és a támogatási modell egyidejű megléte megkövetelte a termelői szervezetektől, hogy jelentős kiadások, de jelentéktelen előnyök mellett operatív programokat és értékeléseket készítsenek csupán azért, hogy megfeleljenek a rendelet előírásainak. |
| --- | --- |

62.

Ez azonban nem vezetett a támogatási rendszer szabályainak egységes alkalmazásához és olyan egyszerűsítéshez, amit egy ilyen megközelítés tulajdonképpen lehetővé tesz. A jogosultsági listák nem határoztak meg olyan egyértelmű kritériumokat, amelyekkel biztosítható lenne az, hogy a kiadások az Unió által támogatni kívánt tevékenységekre irányuljanak. Mindez bizonytalansághoz és az ellenőrzési költségek emelkedéséhez vezetett. A program- és a támogatási modell egyidejű megléte megkövetelte a termelői szervezetektől, hogy jelentős kiadások, de jelentéktelen előnyök mellett operatív programokat és értékeléseket készítsenek csupán azért, hogy megfeleljenek a rendelet előírásainak.

| 63. | Az operatív programok összességében előrelépést jelentettek a tanácsi rendelet célkitűzéseinek megvalósításában. A kiinduló helyzethez képest a termelői szervezetek finanszírozott akcióinak kevesebb mint felében történt olyan jelentős előrehaladás a 11 uniós célkitűzés legalább egyikében, amely miatt ezek eredményesnek tekinthetők. Egyes operatív programok csekély eredményességű, kevés változást hozó akciói is részesültek támogatásban. Ezekben az esetekben a támogatás a célok pontosabb megfogalmazásával eredményesebb lehetett volna. |
| --- | --- |

63.

Az operatív programok összességében előrelépést jelentettek a tanácsi rendelet célkitűzéseinek megvalósításában. A kiinduló helyzethez képest a termelői szervezetek finanszírozott akcióinak kevesebb mint felében történt olyan jelentős előrehaladás a 11 uniós célkitűzés legalább egyikében, amely miatt ezek eredményesnek tekinthetők. Egyes operatív programok csekély eredményességű, kevés változást hozó akciói is részesültek támogatásban. Ezekben az esetekben a támogatás a célok pontosabb megfogalmazásával eredményesebb lehetett volna.

II. RÉSZ: A TERMELŐI SZERVEZETEK ELŐREHALADÁSA

| 64. | Az I. részben leírt operatív programok eredményességén túl, a termelői szervezetek fejlődését számos egyéb tényező is befolyásolja. Ezek közül a legfontosabbak a termelői szervezetek és tagjaik operatív programok keretében nem finanszírozott tevékenységei. Számos termelői szervezet például jelentős beruházásokat valósít meg a vidékfejlesztési programok keretében. Más uniós támogatási keretből – mint például a termékfelesleg-kivonások, valamint a gyümölcs és paradicsom feldolgozásának támogatása – szintén finanszírozhatók a termelői szervezetek. A célkitűzések elérését szintén befolyásolja a termelői szervezetek stratégiája, a kialakult verseny, a kereslet, a megrendelők igényei és az általuk előnyben részesített termékkör változása, továbbá a minőséggel és a környezetvédelemmel kapcsolatos uniós szakpolitikák, valamint rövid távon az időjárási feltételek is. |
| --- | --- |

64.

Az I. részben leírt operatív programok eredményességén túl, a termelői szervezetek fejlődését számos egyéb tényező is befolyásolja. Ezek közül a legfontosabbak a termelői szervezetek és tagjaik operatív programok keretében nem finanszírozott tevékenységei. Számos termelői szervezet például jelentős beruházásokat valósít meg a vidékfejlesztési programok keretében. Más uniós támogatási keretből – mint például a termékfelesleg-kivonások, valamint a gyümölcs és paradicsom feldolgozásának támogatása – szintén finanszírozhatók a termelői szervezetek. A célkitűzések elérését szintén befolyásolja a termelői szervezetek stratégiája, a kialakult verseny, a kereslet, a megrendelők igényei és az általuk előnyben részesített termékkör változása, továbbá a minőséggel és a környezetvédelemmel kapcsolatos uniós szakpolitikák, valamint rövid távon az időjárási feltételek is.

Előreléptek-e a termelői szervezetek a támogatási rendszer célkitűzéseinek elérésében?

| 65. | Az I. részben azt mutattuk be, hogy az operatív programokban összességében előrelépés történt a tanácsi rendelet célkitűzéseinek elérésében. A jelentésnek ez a része azt vizsgálja, hogy ez az előrehaladás hatással volt-e a termelői szervezetek összteljesítményére. A jelentés először a helyszínen vizsgált termelői szervezeteket értékeli (17. keretes szöveg), majd ezt követően a Bizottságnak az uniós szinten összesített adatait tekinti át. |
| --- | --- |

65.

Az I. részben azt mutattuk be, hogy az operatív programokban összességében előrelépés történt a tanácsi rendelet célkitűzéseinek elérésében. A jelentésnek ez a része azt vizsgálja, hogy ez az előrehaladás hatással volt-e a termelői szervezetek összteljesítményére. A jelentés először a helyszínen vizsgált termelői szervezeteket értékeli (17. keretes szöveg), majd ezt követően a Bizottságnak az uniós szinten összesített adatait tekinti át.

17. keretes szövegA minta jellemzői: A véletlenszerűen kiválasztott termelői szervezetek száma 2 %-ot, éves árbevételük pedig 5 %-ot képviselt az EU összes termelői szervezetéhez viszonyítva.

Az ellenőrzésre kiválasztott termelői szervezetek

| 66. | A 30 helyszínen ellenőrzött termelői szervezetet megkértük, hogy mutassa be előrelépését a 11 célkitűzés mindegyikében függetlenül attól, hogy operatív programjaikban szerepeltek-e akciók ezen célokkal kapcsolatban. Így összesen 330 esetet vizsgáltunk meg. Az esetek 54 %-ában a termelői szervezet tudta igazolni az előrehaladást. További 12 %-ban a Számvevőszék azt a következtetést vonta le, hogy valószínűleg történt előrehaladás. Az esetek 16 %-áról, különösen a termelési költségekkel és az árak stabilitásával kapcsolatos információk hiányában nem lehetett következtetést levonni (lásd 9. ábra) |
| --- | --- |

66.

A 30 helyszínen ellenőrzött termelői szervezetet megkértük, hogy mutassa be előrelépését a 11 célkitűzés mindegyikében függetlenül attól, hogy operatív programjaikban szerepeltek-e akciók ezen célokkal kapcsolatban. Így összesen 330 esetet vizsgáltunk meg. Az esetek 54 %-ában a termelői szervezet tudta igazolni az előrehaladást. További 12 %-ban a Számvevőszék azt a következtetést vonta le, hogy valószínűleg történt előrehaladás. Az esetek 16 %-áról, különösen a termelési költségekkel és az árak stabilitásával kapcsolatos információk hiányában nem lehetett következtetést levonni (lásd 9. ábra)

Image

| 67. | Az esetek több mint 18 %-ában „nincs előrehaladás”, ugyanis sok termelői szervezet nem követte a „biotermesztésre” és a „termékek fogyasztóknak szóló promóciójára” irányuló célkitűzéseket. Viszonylag kis mértékű előrelépés történt a „termelés csökkentésére” és az „árak stabilizálására” vonatkozó célkitűzésekben. A termelői szervezetek arról adtak tájékoztatást, hogy ők inkább növekvő, mint stabil árakat céloztak meg; többen elismerték azt, hogy az árakat csupán kis mértékben tudták befolyásolni. A profit maximalizálása sokkal fontosabb volt, mint a költségek csökkentése, amely gyakran magasabb költségeket eredményezett a jobb minőség és a hozzáadott érték megteremtése során. A termelői szervezetek arról is beszámoltak, hogy a környezetbarát eljárások alkalmazása rendszerint megnövelte a költségeiket anélkül, hogy azt követte volna a termékek árának egyidejű emelkedése. |
| --- | --- |

67.

Az esetek több mint 18 %-ában „nincs előrehaladás”, ugyanis sok termelői szervezet nem követte a „biotermesztésre” és a „termékek fogyasztóknak szóló promóciójára” irányuló célkitűzéseket. Viszonylag kis mértékű előrelépés történt a „termelés csökkentésére” és az „árak stabilizálására” vonatkozó célkitűzésekben. A termelői szervezetek arról adtak tájékoztatást, hogy ők inkább növekvő, mint stabil árakat céloztak meg; többen elismerték azt, hogy az árakat csupán kis mértékben tudták befolyásolni. A profit maximalizálása sokkal fontosabb volt, mint a költségek csökkentése, amely gyakran magasabb költségeket eredményezett a jobb minőség és a hozzáadott érték megteremtése során. A termelői szervezetek arról is beszámoltak, hogy a környezetbarát eljárások alkalmazása rendszerint megnövelte a költségeiket anélkül, hogy azt követte volna a termékek árának egyidejű emelkedése.

| 68. | A minta vizsgálata azt mutatja, hogy a legtöbb termelői szervezet a 11 célkitűzés nagy részében legalább valamilyen mértékben előrelépett, ez önmagában mégsem elegendő ahhoz, hogy az operatív programok támogatási rendszerének eredményességét igazolja, hiszen a 64. bekezdésben leírtakon kívül ezt más tényezők is befolyásolják. |
| --- | --- |

68.

A minta vizsgálata azt mutatja, hogy a legtöbb termelői szervezet a 11 célkitűzés nagy részében legalább valamilyen mértékben előrelépett, ez önmagában mégsem elegendő ahhoz, hogy az operatív programok támogatási rendszerének eredményességét igazolja, hiszen a 64. bekezdésben leírtakon kívül ezt más tényezők is befolyásolják.

A termelői szervezetekre vonatkozó bizottsági adatok

| 69. | Ahogy azt az I. részben már említettük, amikor a Bizottság nem élt azzal a lehetőséggel, hogy az operatív programcélok megvalósulásának nyomon követése során felhasználja a termelői szervezetek zárójelentéseit. Ezen túlmenően, a Bizottság eddig nem tett eleget az EU költségvetési rendeletébe foglalt azon kötelességének, hogy a szakpolitikát értékelje. Az értékelést 2008-ra tervezik és eredménye 2009-re várható. |
| --- | --- |

69.

Ahogy azt az I. részben már említettük, amikor a Bizottság nem élt azzal a lehetőséggel, hogy az operatív programcélok megvalósulásának nyomon követése során felhasználja a termelői szervezetek zárójelentéseit. Ezen túlmenően, a Bizottság eddig nem tett eleget az EU költségvetési rendeletébe foglalt azon kötelességének, hogy a szakpolitikát értékelje. Az értékelést 2008-ra tervezik és eredménye 2009-re várható.

| 70. | A Bizottság azonban rendelkezik információkkal a termelői szervezetekről. Vannak például adatai arról a piacról kivont termékfelesleg-mennyiségről, amelyre a termelői szervezetek támogatást kértek. 2000-től a Bizottság az operatív programokról is kér adatokat és azáltal, hogy a termelői szervezetekkel kapcsolatos éves statisztikai jelentés beküldését is megköveteli, a Bizottság kiterjesztette a tagállamok adatszolgáltatási kötelezettségét. |
| --- | --- |

70.

A Bizottság azonban rendelkezik információkkal a termelői szervezetekről. Vannak például adatai arról a piacról kivont termékfelesleg-mennyiségről, amelyre a termelői szervezetek támogatást kértek. 2000-től a Bizottság az operatív programokról is kér adatokat és azáltal, hogy a termelői szervezetekkel kapcsolatos éves statisztikai jelentés beküldését is megköveteli, a Bizottság kiterjesztette a tagállamok adatszolgáltatási kötelezettségét.

| 71. | Az operatív programokkal kapcsolatos adatok a kiadási kategóriák szerinti támogatási összegekre korlátozódnak. Ezek csupán azt mutatják, hogy a támogatást mire költötték el, de azt nem, hogy ténylegesen mit sikerült elérni a folyósított támogatással. |
| --- | --- |

71.

Az operatív programokkal kapcsolatos adatok a kiadási kategóriák szerinti támogatási összegekre korlátozódnak. Ezek csupán azt mutatják, hogy a támogatást mire költötték el, de azt nem, hogy ténylegesen mit sikerült elérni a folyósított támogatással.

| 72. | A Bizottság ennél részletesebb adatokat is kér a termelői szervezetektől, különösen tagjaikról, termelésükről és az eladásaikról. Ezen információk hitelességének számvevőszéki ellenőrzését megnehezítette, hogy az adatok rögzítéséhez a Bizottságnak nincs megfelelő információs rendszere. Az adatok következetlenségével kapcsolatban 2004-ben és 2005-ben a Bizottság többször kért tájékoztatást a tagállamoktól, azonban további lépéseket nem tett. Fontos adatok hiányoznak, különösen a három legnagyobb gyümölcs- és zöldségtermelő államból: Olaszországból, Spanyolországból és Franciaországból. Az adatok elemzése – azok hiányosságai és nagymértékű következetlensége miatt – nem lehetséges, így nem alkalmasak arra, hogy az általános tendenciákon kívül mást is megmutassanak. |
| --- | --- |

72.

A Bizottság ennél részletesebb adatokat is kér a termelői szervezetektől, különösen tagjaikról, termelésükről és az eladásaikról. Ezen információk hitelességének számvevőszéki ellenőrzését megnehezítette, hogy az adatok rögzítéséhez a Bizottságnak nincs megfelelő információs rendszere. Az adatok következetlenségével kapcsolatban 2004-ben és 2005-ben a Bizottság többször kért tájékoztatást a tagállamoktól, azonban további lépéseket nem tett. Fontos adatok hiányoznak, különösen a három legnagyobb gyümölcs- és zöldségtermelő államból: Olaszországból, Spanyolországból és Franciaországból. Az adatok elemzése – azok hiányosságai és nagymértékű következetlensége miatt – nem lehetséges, így nem alkalmasak arra, hogy az általános tendenciákon kívül mást is megmutassanak.

| 73. | Az említett adatokból származtatható legfontosabb mutató a termelői szervezetek és az unió összes termelésének aránya. Ez a mutató azt szemlélteti, hogy a termelés mennyire koncentrálódik termelői szervezetekbe, ami tulajdonképpen a gyümölcs- és zöldségágazati szakpolitika alapvető célja. A mutatóból a szakpolitika tágabb értelemben vett sikeressége is kiderül: az, hogy a gyümölcs- és zöldségtermelők milyen arányban választják az uniós támogatási rendszert. A 2005-ös költségvetési dokumentumokban a Bizottság azt a célt tűzte ki, hogy a mutató 2013-ra elérje a 60 %-ot és évente tovább növekedjen. |
| --- | --- |

73.

Az említett adatokból származtatható legfontosabb mutató a termelői szervezetek és az unió összes termelésének aránya. Ez a mutató azt szemlélteti, hogy a termelés mennyire koncentrálódik termelői szervezetekbe, ami tulajdonképpen a gyümölcs- és zöldségágazati szakpolitika alapvető célja. A mutatóból a szakpolitika tágabb értelemben vett sikeressége is kiderül: az, hogy a gyümölcs- és zöldségtermelők milyen arányban választják az uniós támogatási rendszert. A 2005-ös költségvetési dokumentumokban a Bizottság azt a célt tűzte ki, hogy a mutató 2013-ra elérje a 60 %-ot és évente tovább növekedjen.

| 74. | Következésképpen a Bizottságnak ugyan vannak adatai a termékfelesleg-kivonásáról és a kínálat koncentrációjáról, nincsenek azonban olyan mutatói, amelyekkel követhető lenne a termelői szervezetek előrehaladása a szakpolitika célkitűzéseinek (mint például a költségek csökkentése, az árak stabilizálása, a minőség és a környezetvédelem javítása) megvalósítása terén. |
| --- | --- |

74.

Következésképpen a Bizottságnak ugyan vannak adatai a termékfelesleg-kivonásáról és a kínálat koncentrációjáról, nincsenek azonban olyan mutatói, amelyekkel követhető lenne a termelői szervezetek előrehaladása a szakpolitika célkitűzéseinek (mint például a költségek csökkentése, az árak stabilizálása, a minőség és a környezetvédelem javítása) megvalósítása terén.

A termékfelesleg-kivonásáról szóló adatok elemzése

| 75. | A gyümölcs- és zöldségpolitika 1996-os reformja korlátozta azt a termékfelesleg-mennyiséget, amelyet a támogatással lehetett megsemmisíteni, továbbá lecsökkentette a felesleg kivonásáért fizethető kompenzációt is. A Bizottság adatai szerint ez a termékfelesleg-kivonások mértékének jelentős csökkentéséhez vezetett az uniós támogatási rendszeren belül (lásd 10. ábra). Ez összhangban van a Számvevőszék ellenőrzési megállapításaival, amely szerint a kiválasztott termelői szervezetek 90 %-ában vagy lecsökkentek a termékfelesleg-kivonások, vagy egyáltalán nem semmisítettek meg terméket. |
| --- | --- |

75.

A gyümölcs- és zöldségpolitika 1996-os reformja korlátozta azt a termékfelesleg-mennyiséget, amelyet a támogatással lehetett megsemmisíteni, továbbá lecsökkentette a felesleg kivonásáért fizethető kompenzációt is. A Bizottság adatai szerint ez a termékfelesleg-kivonások mértékének jelentős csökkentéséhez vezetett az uniós támogatási rendszeren belül (lásd 10. ábra). Ez összhangban van a Számvevőszék ellenőrzési megállapításaival, amely szerint a kiválasztott termelői szervezetek 90 %-ában vagy lecsökkentek a termékfelesleg-kivonások, vagy egyáltalán nem semmisítettek meg terméket.

Image

| 76. | Az operatív programok támogatási rendszerének egyik célja a termelői szervezetek termékfelesleg-kivonások csökkentésére irányuló tevékenységének támogatása. Ez a csökkentés azonban nem feltétlenül bizonyítja azt, hogy a termelői szervezetek operatív programjainak támogatása a termelés megtervezéséhez és kereslethez történő igazításához vezet: a termelői szervezetek elmondták, hogy az 1996-ban bevezetett, szigorúbb ellenőrzés melletti csökkentett támogatás miatt már nem éri meg támogatást igényelni a termékfelesleg-kivonására. |
| --- | --- |

76.

Az operatív programok támogatási rendszerének egyik célja a termelői szervezetek termékfelesleg-kivonások csökkentésére irányuló tevékenységének támogatása. Ez a csökkentés azonban nem feltétlenül bizonyítja azt, hogy a termelői szervezetek operatív programjainak támogatása a termelés megtervezéséhez és kereslethez történő igazításához vezet: a termelői szervezetek elmondták, hogy az 1996-ban bevezetett, szigorúbb ellenőrzés melletti csökkentett támogatás miatt már nem éri meg támogatást igényelni a termékfelesleg-kivonására.

A kínálat koncentrációjára vonatkozó adatok elemzése

| 77. | Az 1996-ban bevezetett szakpolitikának olyan helyzetet kellene teremtenie, hogy a támogatás biztosítsa a termelői szervezetek alkalmazkodását a piaci helyzethez, a többi termelőt pedig arra ösztönözze, hogy azok csatlakozzanak a szervezetekhez. E két tényezőnek növelnie kellene a termelői szervezetek éves árbevételét és a kínálatuk koncentrációját. |
| --- | --- |

77.

Az 1996-ban bevezetett szakpolitikának olyan helyzetet kellene teremtenie, hogy a támogatás biztosítsa a termelői szervezetek alkalmazkodását a piaci helyzethez, a többi termelőt pedig arra ösztönözze, hogy azok csatlakozzanak a szervezetekhez. E két tényezőnek növelnie kellene a termelői szervezetek éves árbevételét és a kínálatuk koncentrációját.

| 78. | A bizottsági adatok ezzel szemben azt mutatják, hogy csökkent a kínálat koncentrációja: a termelői szervezeteknek az össztermelésben való részesedése: ez az 1999-es 40 %-ról 2003-ban 31 %-ra esett vissza (11. ábra). (A 2004-es adatok ideiglenesek, mivel a két legnagyobb tagállam, Franciaország és Olaszország még nem közölt részletes adatokat). Míg a teljes gyümölcs- és zöldségágazat eladása 1999 és 2003 között 45 %-kal, a termelői szervezeteké mindössze 12 %-kal emelkedett. |
| --- | --- |

78.

A bizottsági adatok ezzel szemben azt mutatják, hogy csökkent a kínálat koncentrációja: a termelői szervezeteknek az össztermelésben való részesedése: ez az 1999-es 40 %-ról 2003-ban 31 %-ra esett vissza (11. ábra). (A 2004-es adatok ideiglenesek, mivel a két legnagyobb tagállam, Franciaország és Olaszország még nem közölt részletes adatokat). Míg a teljes gyümölcs- és zöldségágazat eladása 1999 és 2003 között 45 %-kal, a termelői szervezeteké mindössze 12 %-kal emelkedett.

Image

| 79. | Ahogy azt a 72. bekezdésben már említettük, az adatok nem teljesen megbízhatóak, csupán nagyvonalakban mutatják a tendenciát. A 2003-as százalékokat – a görögországi adatok hiánya miatt – helytelenül jelentette a Bizottság. Ezt a hibát az ellenőrzés során korrigáltuk, azonban a Bizottság a többi adat helyességét nem tudta a Számvevőszéknek bizonyítani. |
| --- | --- |

79.

Ahogy azt a 72. bekezdésben már említettük, az adatok nem teljesen megbízhatóak, csupán nagyvonalakban mutatják a tendenciát. A 2003-as százalékokat – a görögországi adatok hiánya miatt – helytelenül jelentette a Bizottság. Ezt a hibát az ellenőrzés során korrigáltuk, azonban a Bizottság a többi adat helyességét nem tudta a Számvevőszéknek bizonyítani.

| 80. | Az adatok azt is mutatják, hogy a támogatási rendszerben való részvétel továbbra is földrajzi egyenlőtlenségeket mutat (12. ábra). A legalacsonyabb a részvétel (amely az évek folyamán nem is emelkedett jelentősen) Portugáliában és Görögországban, tehát azokban a tagállamokban, ahol a gyümölcs- és zöldségtermelés a mezőgazdaság legnagyobb hányadát teszi ki. A termelői szervezetekben való alacsony részvételi arány miatt, a gyümölcs- és zöldségágazat Portugáliában mindössze 6 %-ban, Görögországban pedig 13 %-ban részesül az operatív programok támogatásában. Ugyanez az arány Hollandiában 80 %. A jelenlegi támogatási rendszer a sikerességet azzal honorálja, hogy a támogatást a termelői szervezetek árbevételének arányában folyósítja. Ennek arra kellene ösztönöznie a kevesebb bevétellel rendelkező termelőket (akiknek még inkább alkalmazkodnia kell a piac egyre növekvő minőségi és környezetvédelmi előírásaihoz, valamint a koncentrált kínálathoz), hogy termelői szervezetekhez csatlakozzanak. Az adatok azonban azt mutatják, hogy több tagállamban ez nem történt meg. Ehelyett a rendszer azt eredményezte, hogy a finanszírozás a legnagyobb bevételt elérő termelői szervezetek felé irányul. |
| --- | --- |

80.

Az adatok azt is mutatják, hogy a támogatási rendszerben való részvétel továbbra is földrajzi egyenlőtlenségeket mutat (12. ábra). A legalacsonyabb a részvétel (amely az évek folyamán nem is emelkedett jelentősen) Portugáliában és Görögországban, tehát azokban a tagállamokban, ahol a gyümölcs- és zöldségtermelés a mezőgazdaság legnagyobb hányadát teszi ki. A termelői szervezetekben való alacsony részvételi arány miatt, a gyümölcs- és zöldségágazat Portugáliában mindössze 6 %-ban, Görögországban pedig 13 %-ban részesül az operatív programok támogatásában. Ugyanez az arány Hollandiában 80 %. A jelenlegi támogatási rendszer a sikerességet azzal honorálja, hogy a támogatást a termelői szervezetek árbevételének arányában folyósítja. Ennek arra kellene ösztönöznie a kevesebb bevétellel rendelkező termelőket (akiknek még inkább alkalmazkodnia kell a piac egyre növekvő minőségi és környezetvédelmi előírásaihoz, valamint a koncentrált kínálathoz), hogy termelői szervezetekhez csatlakozzanak. Az adatok azonban azt mutatják, hogy több tagállamban ez nem történt meg. Ehelyett a rendszer azt eredményezte, hogy a finanszírozás a legnagyobb bevételt elérő termelői szervezetek felé irányul.

Image

| 81. | A Bizottság nem rendelkezik adatokkal a termelői szervezetek és egyéb termelők teljesítménybeli különbségeiről, és emiatt nem tud magyarázatot adni arra, hogy mi okozza az ágazat termelői szervezeteken kívüli termelésének a termelői szervezetekéhez viszonyított gyorsabb ütemű növekedését. |
| --- | --- |

81.

A Bizottság nem rendelkezik adatokkal a termelői szervezetek és egyéb termelők teljesítménybeli különbségeiről, és emiatt nem tud magyarázatot adni arra, hogy mi okozza az ágazat termelői szervezeteken kívüli termelésének a termelői szervezetekéhez viszonyított gyorsabb ütemű növekedését.

| 82. | A kínálat koncentrációjában elmaradt előrelépés okainak feltárásához fontos lenne annak ismerete, hogy a termelők miért nem akarnak termelői szervezetekhez csatlakozni. A valódi okok megismerése érdekében a Bizottság nem kereste meg a termelőket. |
| --- | --- |

82.

A kínálat koncentrációjában elmaradt előrelépés okainak feltárásához fontos lenne annak ismerete, hogy a termelők miért nem akarnak termelői szervezetekhez csatlakozni. A valódi okok megismerése érdekében a Bizottság nem kereste meg a termelőket.

| 83. | A Számvevőszék 2000. évről szóló jelentésére adott válaszában a Bizottság kijelentette, hogy „amennyiben a termelők egy része nem kíván az eredményesen működő termelői szervezethez csatlakozni, akkor döntésük következményeivel is számolniuk kell. A termelői szervezeti tagok és a nem tagok bevételének összehasonlítása megmutatja majd, hogy melyik döntés volt a jobb”. A Bizottság azonban nem követte nyomon a termelői szervezeti tagok bevételeit, annak érdekében, hogy egy ilyen összehasonlítást el tudjon végezni. |
| --- | --- |

83.

A Számvevőszék 2000. évről szóló jelentésére adott válaszában a Bizottság kijelentette, hogy „amennyiben a termelők egy része nem kíván az eredményesen működő termelői szervezethez csatlakozni, akkor döntésük következményeivel is számolniuk kell. A termelői szervezeti tagok és a nem tagok bevételének összehasonlítása megmutatja majd, hogy melyik döntés volt a jobb”. A Bizottság azonban nem követte nyomon a termelői szervezeti tagok bevételeit, annak érdekében, hogy egy ilyen összehasonlítást el tudjon végezni.

Vidékfejlesztés

| 84. | A Bizottság által egy korábban megállapított kockázat az, hogy a vidékfejlesztési támogatás valószínűleg visszafogja a termelői szervezetekhez való csatlakozást vagy az ezek létrehozásának ösztönzésére irányuló törekvéseket. A vidékfejlesztési támogatás keretében lényegében az operatív programokéhoz hasonló támogatás folyósítható, a termelői szervezeti tagság követelménye nélkül (lásd 18. keretes szöveg). A vidékfejlesztési rendelet ugyanennek megoldására irányult (előírta, hogy a gyümölcs- és zöldségtermelők nem olyan mértékben jogosultak vidékfejlesztési támogatásra, mint az operatív programok keretében rendelkezésre álló hasonló támogatásra), kivételeket mégis lehetővé tett. |
| --- | --- |

84.

A Bizottság által egy korábban megállapított kockázat az, hogy a vidékfejlesztési támogatás valószínűleg visszafogja a termelői szervezetekhez való csatlakozást vagy az ezek létrehozásának ösztönzésére irányuló törekvéseket. A vidékfejlesztési támogatás keretében lényegében az operatív programokéhoz hasonló támogatás folyósítható, a termelői szervezeti tagság követelménye nélkül (lásd 18. keretes szöveg). A vidékfejlesztési rendelet ugyanennek megoldására irányult (előírta, hogy a gyümölcs- és zöldségtermelők nem olyan mértékben jogosultak vidékfejlesztési támogatásra, mint az operatív programok keretében rendelkezésre álló hasonló támogatásra), kivételeket mégis lehetővé tett.

18. keretes szöveg







  A két támogatási rendszer fő jellemzői

| A két támogatási rendszer fő jellemzői | Vidékfejlesztés | Operatív programok |
| --- | --- | --- |
| A támogatást csak termelői szervezetek kaphatják? | Nem | Igen |
| Több évre szól-e a program? | Igen | Igen |
| A célkitűzések között megtalálható-e a termelés tervezése és a kereslethez igazítása, a költségek csökkentése, a minőség javítása és a környezetvédelem? | Igen | Igen |
| A kedvezményezett tervezi-e meg és hajtja végre az akciókat, továbbá részt vesz-e azok társfinanszírozásában? | Igen | Igen |
| A tagállam hagyja-e jóvá és ellenőzi-e az akciókat? | Igen | Igen |
| A program végén készül-e értékelés? | Igen | Igen |

Vidékfejlesztés

Operatív programok

A támogatást csak termelői szervezetek kaphatják?

Nem

Igen

Több évre szól-e a program?

Igen

Igen

A célkitűzések között megtalálható-e a termelés tervezése és a kereslethez igazítása, a költségek csökkentése, a minőség javítása és a környezetvédelem?

Igen

Igen

A kedvezményezett tervezi-e meg és hajtja végre az akciókat, továbbá részt vesz-e azok társfinanszírozásában?

Igen

Igen

A tagállam hagyja-e jóvá és ellenőzi-e az akciókat?

Igen

Igen

A program végén készül-e értékelés?

Igen

Igen

| 85. | A kivételek meghatározása oda vezetett, hogy a vidékfejlesztési támogatást hasonló tevékenységekre – az öntözési projektektől a csomagoló gépekig – igényelhetik a termelői szervezetek és a szervezeteken kívüli termelők egyaránt. A mezőgazdasági üzemi beruházásokra, illetve a mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalomba hozatalának fejlesztésére irányuló vidékfejlesztési projektek jelentős hányada érinti a gyümölcs- és zöldségágazatot. |
| --- | --- |

85.

A kivételek meghatározása oda vezetett, hogy a vidékfejlesztési támogatást hasonló tevékenységekre – az öntözési projektektől a csomagoló gépekig – igényelhetik a termelői szervezetek és a szervezeteken kívüli termelők egyaránt. A mezőgazdasági üzemi beruházásokra, illetve a mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalomba hozatalának fejlesztésére irányuló vidékfejlesztési projektek jelentős hányada érinti a gyümölcs- és zöldségágazatot.

| 86. | Azon fennálló kockázat ellenére, hogy a vidékfejlesztési programok aláássák a – gyümölcs- és zöldségtermelőkre vonatkozó uniós szakpolitika sarokkövét képző – termelői szervezeteket, a Bizottság nem ellenőrizte, hogy a tagállamok eljárásai biztosítják-e a különböző programok összhangját, illetve nem gyűjtött információt és nem mérte fel, hogy milyen mértékben fordult elő ez a probléma. |
| --- | --- |

86.

Azon fennálló kockázat ellenére, hogy a vidékfejlesztési programok aláássák a – gyümölcs- és zöldségtermelőkre vonatkozó uniós szakpolitika sarokkövét képző – termelői szervezeteket, a Bizottság nem ellenőrizte, hogy a tagállamok eljárásai biztosítják-e a különböző programok összhangját, illetve nem gyűjtött információt és nem mérte fel, hogy milyen mértékben fordult elő ez a probléma.

KÖVETKEZTETÉSEK

Az operatív programok eredményessége

A támogatási rendszer végrehajtása várhatóan biztosítja-e az operatív programok eredményességét?

| 87. | A tagállamok az operatív programok akcióinak jóváhagyását a kiadások jellegétől tették függővé, anélkül hogy figyelembe vették volna, hogy azok előrelépést jelentenek-e a termelői szervezetek programcéljainak megvalósításában. Ennek következtében a tagállamok eljárásai várhatóan nem biztosítják az operatív programok akcióinak eredményességét. A tagállamok az operatív programokat nem az eredményes és hatékony gazdálkodás elveinek megfelelően hagyták jóvá. A bizottsági ellenőrzések csupán a támogatás jogosultsági kritériumaira irányultak, és nem arra, hogy az operatív programok engedélyezési és felügyeleti rendszere várhatóan biztosítja-e a programok eredményességét. |
| --- | --- |

87.

A tagállamok az operatív programok akcióinak jóváhagyását a kiadások jellegétől tették függővé, anélkül hogy figyelembe vették volna, hogy azok előrelépést jelentenek-e a termelői szervezetek programcéljainak megvalósításában. Ennek következtében a tagállamok eljárásai várhatóan nem biztosítják az operatív programok akcióinak eredményességét. A tagállamok az operatív programokat nem az eredményes és hatékony gazdálkodás elveinek megfelelően hagyták jóvá. A bizottsági ellenőrzések csupán a támogatás jogosultsági kritériumaira irányultak, és nem arra, hogy az operatív programok engedélyezési és felügyeleti rendszere várhatóan biztosítja-e a programok eredményességét.

| 88. | A támogatási rendszer végrehajtása a tagállamok és a termelői szervezetek számára egyaránt költségigényes volt. A rendeletben előírt programozási elemeket formálisan betartották, azonban ez jelentős költségekkel járt és nem volt valós hozadéka. A kiadások támogathatóságának feltételei nem voltak egyértelműek. Ez bizonytalansághoz vezetett, és több ellenőrzést tett szükségessé az előírások betartására vonatkozóan. |
| --- | --- |

88.

A támogatási rendszer végrehajtása a tagállamok és a termelői szervezetek számára egyaránt költségigényes volt. A rendeletben előírt programozási elemeket formálisan betartották, azonban ez jelentős költségekkel járt és nem volt valós hozadéka. A kiadások támogathatóságának feltételei nem voltak egyértelműek. Ez bizonytalansághoz vezetett, és több ellenőrzést tett szükségessé az előírások betartására vonatkozóan.

Eredményesek voltak-e az operatív programok keretében finanszírozott akciók?

| 89. | Az operatív programokban finanszírozott akciók közel fele eredményesnek bizonyult, mivel a 11 célkitűzés legalább egyikének végrehajtását tekintve, jelentős javulás következett be a termelői szervezetek kiindulási állapotához képest. |
| --- | --- |

89.

Az operatív programokban finanszírozott akciók közel fele eredményesnek bizonyult, mivel a 11 célkitűzés legalább egyikének végrehajtását tekintve, jelentős javulás következett be a termelői szervezetek kiindulási állapotához képest.

| 90. | Az operatív programok támogatásakor, a tagállamok kevéssé eredményes, csekély változást hozó akciókat is finanszíroztak. Ez utóbbiak támogatása eredményesebb lehetne, ha a célokat pontosabban határoznák meg. |
| --- | --- |

90.

Az operatív programok támogatásakor, a tagállamok kevéssé eredményes, csekély változást hozó akciókat is finanszíroztak. Ez utóbbiak támogatása eredményesebb lehetne, ha a célokat pontosabban határoznák meg.

A termelői szervezetek előrehaladása

Előreléptek-e a termelői szervezetek a támogatási rendszer célkitűzéseinek elérésében?

| 91. | A termelői szervezetek alkalmazkodtak a változó kereslethez és előreléptek a Tanács rendeletében megfogalmazott célkitűzések elérésében. Az operatív programok – ugyan nem kizárólagos tényezőként – hozzájárultak ehhez az előrelépéshez. A vidékfejlesztési támogatás a termelői szervezetek és más gyümölcs- és zöldségtermelők számára is egyaránt rendelkezésre áll, amely az operatív programokhoz hasonló célokra és tevékenységekre használható fel. A piaci erők nyomása valamennyi termelőt arra ösztönöz, hogy azok megfeleljenek a magasabb környezetvédelmi elvárásoknak, javítsák a termékek minőségét és kézben tartsák a költségeket. Néhány ilyen hatás az operatív programok támogatása nélkül is bekövetkezhetett volna. |
| --- | --- |

91.

A termelői szervezetek alkalmazkodtak a változó kereslethez és előreléptek a Tanács rendeletében megfogalmazott célkitűzések elérésében. Az operatív programok – ugyan nem kizárólagos tényezőként – hozzájárultak ehhez az előrelépéshez. A vidékfejlesztési támogatás a termelői szervezetek és más gyümölcs- és zöldségtermelők számára is egyaránt rendelkezésre áll, amely az operatív programokhoz hasonló célokra és tevékenységekre használható fel. A piaci erők nyomása valamennyi termelőt arra ösztönöz, hogy azok megfeleljenek a magasabb környezetvédelmi elvárásoknak, javítsák a termékek minőségét és kézben tartsák a költségeket. Néhány ilyen hatás az operatív programok támogatása nélkül is bekövetkezhetett volna.

| 92. | A termelői szervezetek tagjai által igényelhető uniós támogatások ellenére a főbb gyümölcs- és zöldségtermelő tagállamok termelőinek többsége nem csatlakozik termelői szervezetekhez. A szakpolitika a legtöbb tagállamban eddig nem volt sikeres a kínálat koncentrációjában. Amikor a Számvevőszék 2000-ben közzétette jelentését a gyümölcs- és zöldségágazatról, a termelői szervezetek az Unió gyümölcs- és zöldségtermelésének körülbelül 40 %-át értékesítették. A Bizottság legfrissebb adatai szerint ennek aránya már csak egyharmadra csökkent. A Bizottság azon célkitűzése, hogy 2013-ra az értékesített termelés összértékének 60 %-át termelői szervezetek forgalmazzák, a jelenlegi trendek alapján nem fog megvalósulni. |
| --- | --- |

92.

A termelői szervezetek tagjai által igényelhető uniós támogatások ellenére a főbb gyümölcs- és zöldségtermelő tagállamok termelőinek többsége nem csatlakozik termelői szervezetekhez. A szakpolitika a legtöbb tagállamban eddig nem volt sikeres a kínálat koncentrációjában. Amikor a Számvevőszék 2000-ben közzétette jelentését a gyümölcs- és zöldségágazatról, a termelői szervezetek az Unió gyümölcs- és zöldségtermelésének körülbelül 40 %-át értékesítették. A Bizottság legfrissebb adatai szerint ennek aránya már csak egyharmadra csökkent. A Bizottság azon célkitűzése, hogy 2013-ra az értékesített termelés összértékének 60 %-át termelői szervezetek forgalmazzák, a jelenlegi trendek alapján nem fog megvalósulni.

| 93. | A Bizottság nem vizsgálta azt, hogy a termelők miért nem csatlakoznak termelői szervezetekhez, továbbá azt sem, hogy a tagállamok eljárásai kellőképpen biztosítják-e azt, hogy a vidékfejlesztési támogatás ne akadályozza e csatlakozás ösztönzését. |
| --- | --- |

93.

A Bizottság nem vizsgálta azt, hogy a termelők miért nem csatlakoznak termelői szervezetekhez, továbbá azt sem, hogy a tagállamok eljárásai kellőképpen biztosítják-e azt, hogy a vidékfejlesztési támogatás ne akadályozza e csatlakozás ösztönzését.

AJÁNLÁSOK

| 94. | Következtetéseink azt igazolják, hogy a szakpolitika alapvető célkitűzését, nevezetesen azt, hogy a kínálatot termelői szervezetekbe tömörítsék, a legtöbb tagállamban nem sikerült megvalósítani. Ennek okai a Bizottság számára nem ismertek, pedig ezek az információk feltétlenül szükségesek lennének a szakpolitika felülvizsgálatához. A felülvizsgálatkor a Bizottságnak figyelembe kell majd vennie a termelői szervezetek 2009-re elkészülő értékelésének eredményeit is. Amíg e felülvizsgálat meg nem történik, a Bizottságnak további javaslatokat kell kidolgoznia arra, hogy az operatív programok támogatási rendszerét miként lehet egyszerűbbé és eredményesebbé tenni. |
| --- | --- |

94.

Következtetéseink azt igazolják, hogy a szakpolitika alapvető célkitűzését, nevezetesen azt, hogy a kínálatot termelői szervezetekbe tömörítsék, a legtöbb tagállamban nem sikerült megvalósítani. Ennek okai a Bizottság számára nem ismertek, pedig ezek az információk feltétlenül szükségesek lennének a szakpolitika felülvizsgálatához. A felülvizsgálatkor a Bizottságnak figyelembe kell majd vennie a termelői szervezetek 2009-re elkészülő értékelésének eredményeit is. Amíg e felülvizsgálat meg nem történik, a Bizottságnak további javaslatokat kell kidolgoznia arra, hogy az operatív programok támogatási rendszerét miként lehet egyszerűbbé és eredményesebbé tenni.

Az operatív programokra nyújtott támogatást egyszerűbbé és eredményesebbé kell tenni

| 95. | Az operatív programok támogatási rendszerének javítása érdekében a Bizottság fontolja meg a következő alternatívákat:






  i. | egyszerűsítse és csökkentse a támogatási rendszer költségeit azáltal, hogy pontosan meghatározza a jogosultsági feltételeket és eltörli a programmodell előírásait; |
| --- | --- | --- |

95.

Az operatív programok támogatási rendszerének javítása érdekében a Bizottság fontolja meg a következő alternatívákat:

i.

egyszerűsítse és csökkentse a támogatási rendszer költségeit azáltal, hogy pontosan meghatározza a jogosultsági feltételeket és eltörli a programmodell előírásait;

| ii. | egyszerűsítse és javítsa a támogatási rendszer eredményességét azáltal, hogy felülvizsgálja az operatív programok célkitűzéseit, illetve a jogosultsági listákat annak érdekében, hogy a tagállamokat arra ösztönözze, hogy az operatív programokat eredményességi kritériumok alapján hagyják jóvá; |
| --- | --- |

ii.

egyszerűsítse és javítsa a támogatási rendszer eredményességét azáltal, hogy felülvizsgálja az operatív programok célkitűzéseit, illetve a jogosultsági listákat annak érdekében, hogy a tagállamokat arra ösztönözze, hogy az operatív programokat eredményességi kritériumok alapján hagyják jóvá;

| iii. | javítsa az összhangot, csökkentse az adminisztrációt és a költségeket azáltal, hogy a támogatási rendszer eljárásait és szabályait összehangolja a vidékfejlesztés keretében támogatott beruházások akcióival. |
| --- | --- |

iii.

javítsa az összhangot, csökkentse az adminisztrációt és a költségeket azáltal, hogy a támogatási rendszer eljárásait és szabályait összehangolja a vidékfejlesztés keretében támogatott beruházások akcióival.

| 96. | A Bizottságnak javítania kell az operatív programokkal és a termelői szervezetekkel kapcsolatos adatgyűjtési módszerein, továbbá néhány olyan fő mutatóra kell összpontosítania, amely elősegíti a támogatási rendszer eredményességének nyomon követését, és az időszakos értékeléshez is hasznos információkat nyújt. |
| --- | --- |

96.

A Bizottságnak javítania kell az operatív programokkal és a termelői szervezetekkel kapcsolatos adatgyűjtési módszerein, továbbá néhány olyan fő mutatóra kell összpontosítania, amely elősegíti a támogatási rendszer eredményességének nyomon követését, és az időszakos értékeléshez is hasznos információkat nyújt.

A szakpolitika fokozottabban irányuljon a koncentráció és a piaci kereslethez való alkalmazkodás elősegítésére

| 97. | A 2009-re tervezett értékelést a Bizottságnak fel kell használnia annak tisztázására, hogy jobban megértse, miért nem lépnek előre a termelői szervezetek a kínálat koncentrációjában. A Bizottságnak fel kell mérnie, hogy a termelői szervezetekben – a többi termelőhöz képest – javult-e a tagok helyzete, illetve azt is, hogy a szakpolitika hogyan egyeztethető össze a vidékfejlesztéssel. |
| --- | --- |

97.

A 2009-re tervezett értékelést a Bizottságnak fel kell használnia annak tisztázására, hogy jobban megértse, miért nem lépnek előre a termelői szervezetek a kínálat koncentrációjában. A Bizottságnak fel kell mérnie, hogy a termelői szervezetekben – a többi termelőhöz képest – javult-e a tagok helyzete, illetve azt is, hogy a szakpolitika hogyan egyeztethető össze a vidékfejlesztéssel.

| 98. | Amennyiben az értékelés megállapítja, hogy a termelői szervezetek eredményesen járulnak hozzá a termelők helyzetének erősítéséhez, akkor a szakpolitikának fokozottabban kell e cél elérésére összpontosítania. A Bizottságnak olyan módosításokat kell javasolnia, amelyekkel a főbb gyümölcs- és zöldségtermelő országokban a legjobban tudja ösztönözni a termelői szervezeti tagságot. A Bizottságnak azt is mérlegelnie kell, hogy a termelés változó piaci kereslethez való igazításával kapcsolatos szakpolitikai cél jobban megvalósítható-e azáltal, hogy a támogatást csak azok igényelhetnek majd, akiknél a legszükségesebb az alkalmazkodás, amelyet új – az árbevétel-arányos támogatás mellett bevezetendő – támogatási kritériumok bevezetésével lehet elérni. |
| --- | --- |

98.

Amennyiben az értékelés megállapítja, hogy a termelői szervezetek eredményesen járulnak hozzá a termelők helyzetének erősítéséhez, akkor a szakpolitikának fokozottabban kell e cél elérésére összpontosítania. A Bizottságnak olyan módosításokat kell javasolnia, amelyekkel a főbb gyümölcs- és zöldségtermelő országokban a legjobban tudja ösztönözni a termelői szervezeti tagságot. A Bizottságnak azt is mérlegelnie kell, hogy a termelés változó piaci kereslethez való igazításával kapcsolatos szakpolitikai cél jobban megvalósítható-e azáltal, hogy a támogatást csak azok igényelhetnek majd, akiknél a legszükségesebb az alkalmazkodás, amelyet új – az árbevétel-arányos támogatás mellett bevezetendő – támogatási kritériumok bevezetésével lehet elérni.

A termelői szervezetek ösztönzését célzó szakpolitika kétségbevonása

| 99. | A Bizottságnak arra is fel kell használnia a tervezett értékelést, hogy megállapítsa, vajon a kínálat koncentrációjából származó nyereség elegendő-e azon korlátozás kiegyenlítéséhez, hogy csak a gyümölcs- és zöldségtermelők egy része, a termelői szervezetek kaphatnak támogatást. |
| --- | --- |

99.

A Bizottságnak arra is fel kell használnia a tervezett értékelést, hogy megállapítsa, vajon a kínálat koncentrációjából származó nyereség elegendő-e azon korlátozás kiegyenlítéséhez, hogy csak a gyümölcs- és zöldségtermelők egy része, a termelői szervezetek kaphatnak támogatást.

| 100. | Az 1996-ban bevezetett szakpolitika szerint azok a termelők, akik nem tagjai termelői szervezeteknek, nem igényelhetnek uniós támogatást. Amennyiben a Bizottság nem tudja bizonyítani, hogy a termelői szervezetek erősítik a tagjaik piaci helyzetét, kétségbe vonható a többi termelő uniós támogatása. Ez esetben a Bizottságnak újra kell gondolnia az EU gyümölcs- és zöldségtermelőinek jelenlegi támogatási mechanizmusát. |
| --- | --- |

100.

Az 1996-ban bevezetett szakpolitika szerint azok a termelők, akik nem tagjai termelői szervezeteknek, nem igényelhetnek uniós támogatást. Amennyiben a Bizottság nem tudja bizonyítani, hogy a termelői szervezetek erősítik a tagjaik piaci helyzetét, kétségbe vonható a többi termelő uniós támogatása. Ez esetben a Bizottságnak újra kell gondolnia az EU gyümölcs- és zöldségtermelőinek jelenlegi támogatási mechanizmusát.

Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2006. június 28-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék részéről

Hubert WEBER

elnök

---

(1)  Azok a termelők, akik „kivonják” gyümölcs- és zöldségfeleslegüket a piacról azért, hogy ezzel támogassák az árakat (általában megsemmisítették a termést), az uniós költségvetésből támogatásban részesülnek.

1

(2)  Számvevőszék –2000. évre vonatkozó éves jelentés (HL C 359., 2001.12.15.).

2

(3)  A Tanács 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendelete (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

3

(4)  A gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendelet (HL L 297., 1996.11.21, 1. o.). és a 2200/96/EK tanácsi rendeletnek a termelői szervezetek elismerésének feltételei és a termelői csoportok előzetes elismerése tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2003. augusztus 11-i 1432/2003/EK bizottsági rendelet (HL L 203., 2003.8.12., 18. o.).

4

(5)  Néhány kivétel megengedett a termelői szervezetek operatív programjaiban (lásd a 42. bekezdést).

5

(6)  Luxemburgban nincsenek termelői szervezetek.

6

(7)  2200/96/EK rendelet.

7

(8)  A működési alapok, a operatív programok és a pénzügyi hozzájárulás tekintetében a 2200/96/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. augusztus 11-i 1433/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 203., 2003.8.12., 25. o.) módosított 1997. március 3-i 411/1997/EK bizottsági rendelet (HL L 62., 1997.3.4., 9. o.).

8

(9)  A Számvevőszék tájékoztatta a tagállamokat az adott tagállamra vonatkozó konkrét megállapításokról.

9

(10)  A tagállamok megjegyezték, hogy a végrehajtási rendeletben meghatározott határidők szerint a zárójelentéseket akkor kapták meg, miután már a következő operatív programot az érintett termelői szervezetnek jóváhagyták. Annak ellenére, hogy a rendeletet 1997 óta többször felülvizsgálták, ezt a következetlenséget nem módosították. Értékelő jelentéseket korábban lehetett kérelmezni például a program utolsó évében, egyidőben a következő program igénylésével.

10

(11)  Különösen a nemzeti kifizető ügynökséget érinti.

11

(12)  A termelői szervezetek legalább 20 %-ának ellenőrzése a kiadások 30 %-át teszi ki.

12

(13)  A számlaelszámolási eljárás során a Bizottság ezt a kiadást nem hagyta jóvá amiatt, hogy a program nem irányult több célkitűzésre, holott azt a rendelet előírta. A spanyol hatóságok 2002-ben minden operatív program esetében az újrafelhasználható csomagolásra adható kiadások felső határát 35 %-ra csökkentették, ezzel biztosítva minden spanyol termelői szervezet számára az egyenlő bánásmódot.

13

---

MELLÉKLET

AZ EREDMÉNYES OPERATÍV PROGRAMOK ENGEDÉLYEZÉSÉNEK ELLENŐRZÉSI KRITÉRIUMAI

| Szabályszerűség | További teljesítményellenőrzési kritériumok |
| --- | --- |
| A termelői szervezet kiinduló helyzete |
| 1. | Az operatív programnak tartalmaznia kell a kiinduló helyzet leírását, különösen a termelést, az értékesítést és a felszerelést illetően. |

Szabályszerűség

További teljesítményellenőrzési kritériumok

A termelői szervezet kiinduló helyzete

1.

Az operatív programnak tartalmaznia kell a kiinduló helyzet leírását, különösen a termelést, az értékesítést és a felszerelést illetően.

| 1. | A leírásban szerepelnie kell az operatív programokkal elérni kívánt valamennyi célkitűzés kiindulási állapotának. |
| --- | --- |

1.

A leírásban szerepelnie kell az operatív programokkal elérni kívánt valamennyi célkitűzés kiindulási állapotának.

| 2. | A leírás rögzítsen egy olyan mérési szintet, amelyhez viszonyítva a célok megvalósításában tett előrelépés megítélhető. |
| --- | --- |

2.

A leírás rögzítsen egy olyan mérési szintet, amelyhez viszonyítva a célok megvalósításában tett előrelépés megítélhető.

Az operatív programok célkitűzései

| 1. | Egy operatív programnak a 11 EU célkitűzésből többet is (a környezetvédelmi célkitűzést kötelezően) tartalmaznia kell. |
| --- | --- |

1.

Egy operatív programnak a 11 EU célkitűzésből többet is (a környezetvédelmi célkitűzést kötelezően) tartalmaznia kell.

| 2. | Az operatív programnak be kell mutatnia a – a termelés és a piaci helyzet figyelembevételével – megfogalmazott célkitűzéseket. |
| --- | --- |

2.

Az operatív programnak be kell mutatnia a – a termelés és a piaci helyzet figyelembevételével – megfogalmazott célkitűzéseket.

| 3. | A tagállamnak ellenőriznie kell a célok és a rendeletek összhangját. |
| --- | --- |

3.

A tagállamnak ellenőriznie kell a célok és a rendeletek összhangját.

| 1. | A célkitűzéseknek specifikusaknak, mérhetőeknek, megvalósíthatóaknak, relevánsaknak és határidőseknek (SMART: Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Timed) kell lenniük: „specifikus”, vagyis egyértelműnek kell lennie, hogy a termelői szervezetnek mit kell elérnie; a mérhető (és határidős) célok elérése nyomon követhető; a célkitűzéseknek meg kell valósulniuk a programokban javasolt akciók végrehajtásával; a kitűzött céloknak relevánsaknak, vagyis a termelői szervezet helyzetével, a piaci kilátásokkal, illetve a 11 uniós célkitűzéssel összhangban kell lenniük. |
| --- | --- |

1.

A célkitűzéseknek specifikusaknak, mérhetőeknek, megvalósíthatóaknak, relevánsaknak és határidőseknek (SMART: Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Timed) kell lenniük: „specifikus”, vagyis egyértelműnek kell lennie, hogy a termelői szervezetnek mit kell elérnie; a mérhető (és határidős) célok elérése nyomon követhető; a célkitűzéseknek meg kell valósulniuk a programokban javasolt akciók végrehajtásával; a kitűzött céloknak relevánsaknak, vagyis a termelői szervezet helyzetével, a piaci kilátásokkal, illetve a 11 uniós célkitűzéssel összhangban kell lenniük.

| 2. | A program eredményességének nyomon követhetőségéhez mutatókat, számszerűsített, illetve pontos célokat kell kidolgozni, és ahhoz, hogy a tagállamok számára bizonyítható legyen a program végrehajtásától várt hatás. |
| --- | --- |

2.

A program eredményességének nyomon követhetőségéhez mutatókat, számszerűsített, illetve pontos célokat kell kidolgozni, és ahhoz, hogy a tagállamok számára bizonyítható legyen a program végrehajtásától várt hatás.

Az operatív programok megvalósítását biztosító akcióik

| 1. | Az operatív programokban szerepelnie kell az akciók részletes leírásának. |
| --- | --- |

1.

Az operatív programokban szerepelnie kell az akciók részletes leírásának.

| 2. | A tagállamnak ellenőriznie kell a program szakmai minőségét és a becslések megbízhatóságát. |
| --- | --- |

2.

A tagállamnak ellenőriznie kell a program szakmai minőségét és a becslések megbízhatóságát.

| 1. | Az akciók bemutatása legyen megfelelő, annak érdekében, hogy a tagállamok ellenőrizhessék azt, hogy azok végrehajtásával elérhetők-e a program kitűzött céljai. |
| --- | --- |

1.

Az akciók bemutatása legyen megfelelő, annak érdekében, hogy a tagállamok ellenőrizhessék azt, hogy azok végrehajtásával elérhetők-e a program kitűzött céljai.

Zárójelentések (termelői szervezet programvégi értékelései)

| 1. | A termelői szervezeteknek éves jelentéseket kell készíteniük a programok végrehajtásáról, továbbá zárójelentésben kell beszámolniuk arról, hogy milyen mértékben sikerült elérni a programokban meghatározott célkitűzéseket. |
| --- | --- |

1.

A termelői szervezeteknek éves jelentéseket kell készíteniük a programok végrehajtásáról, továbbá zárójelentésben kell beszámolniuk arról, hogy milyen mértékben sikerült elérni a programokban meghatározott célkitűzéseket.

| 1. | Új programok vagy módosítások jóváhagyásakor, a várhatóan eredménytelen akciók kiszűrése érdekében a tagállamoknak figyelembe kell venniük a zárójelentéseket, (az adott és a többi termelői szervezet vonatkozásában egyaránt). |
| --- | --- |

1.

Új programok vagy módosítások jóváhagyásakor, a várhatóan eredménytelen akciók kiszűrése érdekében a tagállamoknak figyelembe kell venniük a zárójelentéseket, (az adott és a többi termelői szervezet vonatkozásában egyaránt).

| 2. | A szakpolitika eredményességének nyomon követéséhez (annak megítéléséhez, hogy a termelői szervezetek milyen mértékben valósították meg az operatív programok céljait) a tagállamoknak és a Bizottságnak hasznosítania kell a zárójelentések információit. |
| --- | --- |

2.

A szakpolitika eredményességének nyomon követéséhez (annak megítéléséhez, hogy a termelői szervezetek milyen mértékben valósították meg az operatív programok céljait) a tagállamoknak és a Bizottságnak hasznosítania kell a zárójelentések információit.

Az operatív programok jóváhagyása

| 1. | A fent említett követelményeken túl a tagállamnak meg kell vizsgálnia a program gazdasági összefüggéseit is; |
| --- | --- |

1.

A fent említett követelményeken túl a tagállamnak meg kell vizsgálnia a program gazdasági összefüggéseit is;

| 2. | valamint a javasolt kiadások támogatási jogosultságát. |
| --- | --- |

2.

valamint a javasolt kiadások támogatási jogosultságát.

| 3. | A tagállam feladata, hogy befogadja, módosíttassa vagy elutasítsa a programot. |
| --- | --- |

3.

A tagállam feladata, hogy befogadja, módosíttassa vagy elutasítsa a programot.

| 4. | A tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy a támogatásnyújtás a hatékony és eredményes gazdálkodás – a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség – elveinek megfelelően történjen. |
| --- | --- |

4.

A tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy a támogatásnyújtás a hatékony és eredményes gazdálkodás – a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség – elveinek megfelelően történjen.

| 1. | A tagállamoknak olyan akciókat kell jóváhagyniuk, amelyekről a termelői szervezetek hitelt érdemlően bizonyítják, hogy azok ésszerű költségek mellett valóban előrelépést jelentenek az EU operatív program célkitűzéseinek megvalósításában. |
| --- | --- |

1.

A tagállamoknak olyan akciókat kell jóváhagyniuk, amelyekről a termelői szervezetek hitelt érdemlően bizonyítják, hogy azok ésszerű költségek mellett valóban előrelépést jelentenek az EU operatív program célkitűzéseinek megvalósításában.

| 2. | Az operatív programok jóváhagyását megfelelően kell dokumentálni annak érdekében, hogy bizonyítani lehessen azt, hogy a döntésekkel betartották a hatékony és eredményes gazdálkodás elveit. |
| --- | --- |

2.

Az operatív programok jóváhagyását megfelelően kell dokumentálni annak érdekében, hogy bizonyítani lehessen azt, hogy a döntésekkel betartották a hatékony és eredményes gazdálkodás elveit.

---

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

ÖSSZEFOGLALÓ

| I. | A támogatási rendszer pénzügyi támogatást nyújt azon gyümölcs- és zöldségtermelők operatív programjaihoz, akik termékeiket termelői szervezeteken keresztül értékesítik. Bevezetésének célja az volt, hogy javítsa a fragmentált ágazat piaci helyzetét a viszonylag kisszámú nagy felvásárló által uralt piacon. |
| --- | --- |

I.

A támogatási rendszer pénzügyi támogatást nyújt azon gyümölcs- és zöldségtermelők operatív programjaihoz, akik termékeiket termelői szervezeteken keresztül értékesítik. Bevezetésének célja az volt, hogy javítsa a fragmentált ágazat piaci helyzetét a viszonylag kisszámú nagy felvásárló által uralt piacon.

| III. | A Bizottság elismeri a Számvevőszék aggályait. Mindazonáltal a Számvevőszék által ellenőrzött esetek több mint 70 %-ában világosan látható volt a vonatkozó célkitűzések megvalósítása felé tett előrehaladás, illetve következtetni lehetett arra (lásd 54. bekezdés).
  A Bizottság támogathatóságra vonatkozó jegyzékeket vezetett be, amelyek (az ésszerűen lehetséges mértékig) világosan meghatározták, mi támogatható. A nemzeti hatóságok feladata annak biztosítása, hogy az általuk engedélyezett programok ne csupán ezen iránymutatásokkal, hanem a rendeletekben rögzített általános célkitűzésekkel is összhangban legyenek. A tagállamok saját részletes igazgatási rendszerük alapján döntenek, a Bizottság pedig ellenőrzi, hogy ezek összhangban vannak-e a rendeletekkel. |
| --- | --- |

III.

A Bizottság elismeri a Számvevőszék aggályait. Mindazonáltal a Számvevőszék által ellenőrzött esetek több mint 70 %-ában világosan látható volt a vonatkozó célkitűzések megvalósítása felé tett előrehaladás, illetve következtetni lehetett arra (lásd 54. bekezdés).

A Bizottság támogathatóságra vonatkozó jegyzékeket vezetett be, amelyek (az ésszerűen lehetséges mértékig) világosan meghatározták, mi támogatható. A nemzeti hatóságok feladata annak biztosítása, hogy az általuk engedélyezett programok ne csupán ezen iránymutatásokkal, hanem a rendeletekben rögzített általános célkitűzésekkel is összhangban legyenek. A tagállamok saját részletes igazgatási rendszerük alapján döntenek, a Bizottság pedig ellenőrzi, hogy ezek összhangban vannak-e a rendeletekkel.

| IV. | A Bizottság különböző végső elszámolással kapcsolatos küldetései és irodai vizsgálatai során kiemelt figyelmet fordított annak biztosítására, hogy a tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszerei megfelelő biztosítékot nyújtsanak az engedélyezett kiadások szabályozási követelményeknek való megfelelésére. Ez a megfelelő esetekben az operatív programok engedélyezési és felügyeleti eljárásának megfelelőségi vizsgálatát vonta maga után. A gyenge pontokat a végső elszámolási eljárás révén nyomon követik, és szükség esetén pénzügyi korrekciókat vezetnek be az érintett tagállammal szemben.
  A megosztott igazgatási rendszer keretében elsősorban a tagállamok felelősek bármely intézkedés hatékonyságának értékeléséért és ellenőrzéséért. A Bizottság irányítóbizottsági üléseken és kétoldalú tárgyalásokon rendszeresen megvitatja a tagállamokkal a támogatási rendszer működését, beleértve a hatékonysághoz kapcsolódó kérdéseket is.
  A hatékonyság kérdésével foglalkozik továbbá a hatásvizsgálat és az azt követő értékelés, amelynek során figyelembe veszik a Számvevőszék észrevételeit. Emellett a következő reform során úgy kívánják kialakítani a tagállamokra háruló jelentéskészítési és felügyeleti feladatok követelményeit, hogy azok jobban segítsék őket szakpolitikájuk eredményességének értékelésében. |
| --- | --- |

IV.

A Bizottság különböző végső elszámolással kapcsolatos küldetései és irodai vizsgálatai során kiemelt figyelmet fordított annak biztosítására, hogy a tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszerei megfelelő biztosítékot nyújtsanak az engedélyezett kiadások szabályozási követelményeknek való megfelelésére. Ez a megfelelő esetekben az operatív programok engedélyezési és felügyeleti eljárásának megfelelőségi vizsgálatát vonta maga után. A gyenge pontokat a végső elszámolási eljárás révén nyomon követik, és szükség esetén pénzügyi korrekciókat vezetnek be az érintett tagállammal szemben.

A megosztott igazgatási rendszer keretében elsősorban a tagállamok felelősek bármely intézkedés hatékonyságának értékeléséért és ellenőrzéséért. A Bizottság irányítóbizottsági üléseken és kétoldalú tárgyalásokon rendszeresen megvitatja a tagállamokkal a támogatási rendszer működését, beleértve a hatékonysághoz kapcsolódó kérdéseket is.

A hatékonyság kérdésével foglalkozik továbbá a hatásvizsgálat és az azt követő értékelés, amelynek során figyelembe veszik a Számvevőszék észrevételeit. Emellett a következő reform során úgy kívánják kialakítani a tagállamokra háruló jelentéskészítési és felügyeleti feladatok követelményeit, hogy azok jobban segítsék őket szakpolitikájuk eredményességének értékelésében.

| V. | A Bizottság örömmel veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék vizsgálati eredményei alapján a termelői szervezeteknél a közösségi támogatásnak köszönhetően összességében előrelépés történt. Azt is megjegyzi, hogy a Számvevőszék által megvizsgált intézkedéseknek csaknem kétharmada mutatott előrehaladást a program célkitűzései felé.
  A Bizottság úgy gondolja, hogy még ha valamely intézkedés nem is tűnik hatékonynak a tanácsi rendelet 15. cikkének (4) bekezdésében rögzített célkitűzések felé tett jelentős előrehaladás tekintetében, a támogatás hatékonynak tekintendő abból a szempontból, hogy a termelők versenyképességének javítása révén hozzájárul jövedelmük javulásához, ami pedig az általános szakpolitikai célok egyike. A Bizottság egyetért azonban azzal, hogy a támogatás hatékonyabb lehet, ha célirányosabb, és ezzel a kérdéssel a folyamatban lévő hatásvizsgálatban is foglalkozni fog. |
| --- | --- |

V.

A Bizottság örömmel veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék vizsgálati eredményei alapján a termelői szervezeteknél a közösségi támogatásnak köszönhetően összességében előrelépés történt. Azt is megjegyzi, hogy a Számvevőszék által megvizsgált intézkedéseknek csaknem kétharmada mutatott előrehaladást a program célkitűzései felé.

A Bizottság úgy gondolja, hogy még ha valamely intézkedés nem is tűnik hatékonynak a tanácsi rendelet 15. cikkének (4) bekezdésében rögzített célkitűzések felé tett jelentős előrehaladás tekintetében, a támogatás hatékonynak tekintendő abból a szempontból, hogy a termelők versenyképességének javítása révén hozzájárul jövedelmük javulásához, ami pedig az általános szakpolitikai célok egyike. A Bizottság egyetért azonban azzal, hogy a támogatás hatékonyabb lehet, ha célirányosabb, és ezzel a kérdéssel a folyamatban lévő hatásvizsgálatban is foglalkozni fog.

| VI. | A Számvevőszék által felsorolt információforrások mellett a minőségjavítási célkitűzés vonatkozásában léteznek közvetett mutatók is (növekvő számú földrajzi mutatók, valamint a zöldség- és gyümölcstermékekhez kapcsolódó, minőséget igazoló címkék), bár ezek nem tükrözik közvetlenül a termelői szervezetek által elért haladást. |
| --- | --- |

VI.

A Számvevőszék által felsorolt információforrások mellett a minőségjavítási célkitűzés vonatkozásában léteznek közvetett mutatók is (növekvő számú földrajzi mutatók, valamint a zöldség- és gyümölcstermékekhez kapcsolódó, minőséget igazoló címkék), bár ezek nem tükrözik közvetlenül a termelői szervezetek által elért haladást.

| VII. | A Bizottság osztja a Számvevőszék 60 %-os célkitűzéssel kapcsolatos aggodalmait. Úgy véli azonban, hogy a helyzet ennél összetettebb. Az eszközt különböző tagállamokban nagyon különböző módokon alkalmazták, és az eredmények nem egyöntetűen negatívak. Ki kell emelni egy másik, biztatóbb tényt, a termelői szervezetek társulásainak (Association of Producer Organisations – APO) megalakulását, valamint nagy termelői szervezetek létrejöttét néhány tagállamban az 1996-os szakpolitikai reform óta (különösen Belgiumban, Hollandiában és Olaszországban), amelyek közül néhány már képes volt ellensúlyozni a nagyméretű kiskereskedők alkuerejét.
  Ez a szakpolitikai megközelítés – figyelembe véve a Doha Fejlesztési Menetrend által előírt megnövekedett piaci hozzáférést, valamint a keresleti oldal fokozódó koncentrációját – továbbra is a legjobb eszköz (a termelők és fogyasztók közötti) kiegyensúlyozottabb lánc elérésére. Az előttünk álló reform egyik célja a gyenge pontok kezelése, és a rendelkezésre álló eszközök megerősítése, különösen a termelői szervezetek összefonódásának, a termelői szervezetek társulásai létrehozásának, a termelői szervezetek közötti együttműködésnek, valamint a termelői szervezetek határokon átnyúló működésének támogatása révén. |
| --- | --- |

VII.

A Bizottság osztja a Számvevőszék 60 %-os célkitűzéssel kapcsolatos aggodalmait. Úgy véli azonban, hogy a helyzet ennél összetettebb. Az eszközt különböző tagállamokban nagyon különböző módokon alkalmazták, és az eredmények nem egyöntetűen negatívak. Ki kell emelni egy másik, biztatóbb tényt, a termelői szervezetek társulásainak (Association of Producer Organisations – APO) megalakulását, valamint nagy termelői szervezetek létrejöttét néhány tagállamban az 1996-os szakpolitikai reform óta (különösen Belgiumban, Hollandiában és Olaszországban), amelyek közül néhány már képes volt ellensúlyozni a nagyméretű kiskereskedők alkuerejét.

Ez a szakpolitikai megközelítés – figyelembe véve a Doha Fejlesztési Menetrend által előírt megnövekedett piaci hozzáférést, valamint a keresleti oldal fokozódó koncentrációját – továbbra is a legjobb eszköz (a termelők és fogyasztók közötti) kiegyensúlyozottabb lánc elérésére. Az előttünk álló reform egyik célja a gyenge pontok kezelése, és a rendelkezésre álló eszközök megerősítése, különösen a termelői szervezetek összefonódásának, a termelői szervezetek társulásai létrehozásának, a termelői szervezetek közötti együttműködésnek, valamint a termelői szervezetek határokon átnyúló működésének támogatása révén.

| VIII. | A 2006 során előterjesztésre kerülő, közös piacszervezési reformjavaslat előkészítésének részeként a Bizottság hatásvizsgálatot végez. A Bizottság egyetért a Számvevőszék ajánlásában megfogalmazott célokkal, és a hatásvizsgálat részeként megvizsgálja, hogyan érhetők el a legjobban. |
| --- | --- |

VIII.

A 2006 során előterjesztésre kerülő, közös piacszervezési reformjavaslat előkészítésének részeként a Bizottság hatásvizsgálatot végez. A Bizottság egyetért a Számvevőszék ajánlásában megfogalmazott célokkal, és a hatásvizsgálat részeként megvizsgálja, hogyan érhetők el a legjobban.

| IX–XI. | A Bizottság javítja adatgyűjtési és a megfelelő mutatószámok kidolgozására vonatkozó kapacitását. Az adatmegbízhatóság kérdésének megoldása érdekében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2006-ban IT-projektet indít el, amelynek feladata annak biztosítása, hogy 2007-től új, megfelelő adatbázis álljon rendelkezésre.
  Az értékelés hatályát és az értékelő kérdéseket a pályázati feltételek előkészítése során határozzák meg. A Bizottság figyelembe veszi a Számvevőszék észrevételeit. |
| --- | --- |

IX–XI.

A Bizottság javítja adatgyűjtési és a megfelelő mutatószámok kidolgozására vonatkozó kapacitását. Az adatmegbízhatóság kérdésének megoldása érdekében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2006-ban IT-projektet indít el, amelynek feladata annak biztosítása, hogy 2007-től új, megfelelő adatbázis álljon rendelkezésre.

Az értékelés hatályát és az értékelő kérdéseket a pályázati feltételek előkészítése során határozzák meg. A Bizottság figyelembe veszi a Számvevőszék észrevételeit.

BEVEZETÉS

| 1. | A 2200/96/EK tanácsi rendelet számos lehetőséget tartalmaz a piacról kivont termékek felhasználására: ingyenes szétosztás a jótékonysági szervezetek részére; iskoláknak; nem étkezési célú felhasználás; állati takarmányozás; feldolgozóipar; valamint (de nem kizárólag) komposztálás vagy biológiai lebontás szigorú környezetvédelmi feltételek mellett. |
| --- | --- |

1.

A 2200/96/EK tanácsi rendelet számos lehetőséget tartalmaz a piacról kivont termékek felhasználására: ingyenes szétosztás a jótékonysági szervezetek részére; iskoláknak; nem étkezési célú felhasználás; állati takarmányozás; feldolgozóipar; valamint (de nem kizárólag) komposztálás vagy biológiai lebontás szigorú környezetvédelmi feltételek mellett.

| 5. | A közös piacszervezés reformjára legutóbb 1996-ban került sor, a 2002-es költségvetési rendelet részletesebb követelményeinek hatálybalépése előtt.
  Mindazonáltal, tekintve a költségvetési rendelet fejlődését, a közös piacszervezés következő, 2006 végére tervezett reformjában figyelembe veszik a célkitűzéseket. |
| --- | --- |

5.

A közös piacszervezés reformjára legutóbb 1996-ban került sor, a 2002-es költségvetési rendelet részletesebb követelményeinek hatálybalépése előtt.

Mindazonáltal, tekintve a költségvetési rendelet fejlődését, a közös piacszervezés következő, 2006 végére tervezett reformjában figyelembe veszik a célkitűzéseket.

I. RÉSZ: AZ OPERATÍV PROGRAMOK EREDMÉNYESSÉGE

| 20. | A Bizottság az EK-Szerződés 274. cikke és az Euratom-Szerződés 179. cikke értelmében elismeri az uniós költségvetés hatékony és eredményes pénzgazdálkodása terén meglévő végső felelősségét. Ennek részét képezi a számlaelszámolási eljárás és egyéb, a költségvetési rendelet 53. cikkének (5) bekezdése szerinti pénzügyi korrekciós mechanizmusok alkalmazásának eredménye is. Ezenfelül a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK tanácsi rendelet előírja a kifizető ügynökségek igazgatóinak, hogy a Bizottság főigazgatói által a megosztott igazgatásnak megfelelően leadott megbízhatósági nyilatkozattal párhuzamosan megbízhatósági nyilatkozatot írjanak alá. |
| --- | --- |

20.

A Bizottság az EK-Szerződés 274. cikke és az Euratom-Szerződés 179. cikke értelmében elismeri az uniós költségvetés hatékony és eredményes pénzgazdálkodása terén meglévő végső felelősségét. Ennek részét képezi a számlaelszámolási eljárás és egyéb, a költségvetési rendelet 53. cikkének (5) bekezdése szerinti pénzügyi korrekciós mechanizmusok alkalmazásának eredménye is. Ezenfelül a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK tanácsi rendelet előírja a kifizető ügynökségek igazgatóinak, hogy a Bizottság főigazgatói által a megosztott igazgatásnak megfelelően leadott megbízhatósági nyilatkozattal párhuzamosan megbízhatósági nyilatkozatot írjanak alá.

| 21. | Az ellenőrökből álló különleges csoport számlaelszámolási csoportba történő beolvasztása növelte a tagállamok eljárásaira irányuló bizottsági vizsgálatok hatékonyságát. A gyümölcs- és zöldségágazat ellenőrzéséért felelős – a különleges ellenőri csoportot is magában foglaló – csoportot 2000-ben megerősítették. |
| --- | --- |

21.

Az ellenőrökből álló különleges csoport számlaelszámolási csoportba történő beolvasztása növelte a tagállamok eljárásaira irányuló bizottsági vizsgálatok hatékonyságát. A gyümölcs- és zöldségágazat ellenőrzéséért felelős – a különleges ellenőri csoportot is magában foglaló – csoportot 2000-ben megerősítették.

| 22–23. | A Bizottság különböző végső elszámolási küldetései és irodai vizsgálatai során kiemelt figyelmet fordított annak biztosítására, hogy a tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszerei megfelelő biztosítékot nyújtsanak a szerepeltetett kiadások szabályozási követelményeknek való megfelelésére. Ez a megfelelő esetekben az operatív programok engedélyezési és felügyeleti eljárásának megfelelőségi vizsgálatát vonta maga után. A gyenge pontokat a számlaelszámolási eljárás révén nyomon követik, és szükség esetén pénzügyi korrekciókat vezetnek be az érintett tagállammal szemben.
  A megosztott igazgatási rendszerben a tagállamoknak megfelelő ellenőrző rendszerrel kell rendelkezniük: elsősorban ők felelősek bármely adott intézkedés hatékonyságának értékeléséért és ellenőrzéséért. Az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv (COM(2006)9) célja a tagállamok elszámoltathatóságának megerősítése, a Parlament kérésének megfelelően.
  A Bizottság irányítóbizottsági üléseken és kétoldalú tárgyalásokon rendszeresen megvitatja a tagállamokkal a támogatási rendszer működését, beleértve a hatékonysághoz kapcsolódó kérdéseket is.
  A hatásvizsgálat és az elkövetkező értékelés tovább foglalkozik majd a hatékonyság kérdésével. |
| --- | --- |

22–23.

A Bizottság különböző végső elszámolási küldetései és irodai vizsgálatai során kiemelt figyelmet fordított annak biztosítására, hogy a tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszerei megfelelő biztosítékot nyújtsanak a szerepeltetett kiadások szabályozási követelményeknek való megfelelésére. Ez a megfelelő esetekben az operatív programok engedélyezési és felügyeleti eljárásának megfelelőségi vizsgálatát vonta maga után. A gyenge pontokat a számlaelszámolási eljárás révén nyomon követik, és szükség esetén pénzügyi korrekciókat vezetnek be az érintett tagállammal szemben.

A megosztott igazgatási rendszerben a tagállamoknak megfelelő ellenőrző rendszerrel kell rendelkezniük: elsősorban ők felelősek bármely adott intézkedés hatékonyságának értékeléséért és ellenőrzéséért. Az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv (COM(2006)9) célja a tagállamok elszámoltathatóságának megerősítése, a Parlament kérésének megfelelően.

A Bizottság irányítóbizottsági üléseken és kétoldalú tárgyalásokon rendszeresen megvitatja a tagállamokkal a támogatási rendszer működését, beleértve a hatékonysághoz kapcsolódó kérdéseket is.

A hatásvizsgálat és az elkövetkező értékelés tovább foglalkozik majd a hatékonyság kérdésével.

9. keretes szöveg:

A Bizottság megjegyzi, hogy az intézkedés más felsorolt célkitűzései esetében a Számvevőszék talált kapcsolatot a „termelési költségek csökkentésével”, valamint közvetve a „termékminőség javításával”, és ezáltal a „termékek kereskedelmi értékének növelésével”.

| 38–40. | A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék aggályait. Mindazonáltal a Számvevőszék által ellenőrzött esetek több mint 70 %-ában világosan látható volt a vonatkozó célkitűzések megvalósítása felé tett előrehaladás, illetve következtetni lehetett arra (lásd 54. bekezdés).
  A döntés, hogy a bizottsági rendeletbe vegyék fel a támogatható intézkedések jegyzékével („pozitív” lista) együtt a nem támogatható intézkedések jegyzékét is, a tagállamok közigazgatása és a termelői szervezetek számára egyaránt nagyobb jogbiztonságot jelent. Ezt a megközelítést sosem tekintették a tagállamok azon kötelezettsége alternatívájának, hogy a termelői szervezetek kiindulási állapotának és célkitűzéseinek figyelembevételével engedélyezzék az operatív programokat. |
| --- | --- |

38–40.

A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék aggályait. Mindazonáltal a Számvevőszék által ellenőrzött esetek több mint 70 %-ában világosan látható volt a vonatkozó célkitűzések megvalósítása felé tett előrehaladás, illetve következtetni lehetett arra (lásd 54. bekezdés).

A döntés, hogy a bizottsági rendeletbe vegyék fel a támogatható intézkedések jegyzékével („pozitív” lista) együtt a nem támogatható intézkedések jegyzékét is, a tagállamok közigazgatása és a termelői szervezetek számára egyaránt nagyobb jogbiztonságot jelent. Ezt a megközelítést sosem tekintették a tagállamok azon kötelezettsége alternatívájának, hogy a termelői szervezetek kiindulási állapotának és célkitűzéseinek figyelembevételével engedélyezzék az operatív programokat.

| 41. | A Bizottság által – különösen 1997 és 2000 között – kiadott értelmező megjegyzések a témakörök széles skáláját fedték le, beleértve a támogathatóságot, és szélesebb értelemben a 2200/96/EK rendelet termelői szervezetek elismeréséről szóló 11. cikkét is. |
| --- | --- |

41.

A Bizottság által – különösen 1997 és 2000 között – kiadott értelmező megjegyzések a témakörök széles skáláját fedték le, beleértve a támogathatóságot, és szélesebb értelemben a 2200/96/EK rendelet termelői szervezetek elismeréséről szóló 11. cikkét is.

| 43. | A döntés, hogy a bizottsági rendeletbe vegyék fel a támogatható intézkedések jegyzékével („pozitív” lista) együtt a nem támogatható intézkedések jegyzékét is, a tagállamok közigazgatása és a termelői szervezetek számára egyaránt nagyobb jogbiztonságot jelent. Ezt a megközelítést sosem tekintették a tagállamok azon kötelezettsége alternatívájának, hogy a termelői szervezetek kiindulási állapotának és célkitűzéseinek figyelembevételével engedélyezzék az operatív programokat. |
| --- | --- |

43.

A döntés, hogy a bizottsági rendeletbe vegyék fel a támogatható intézkedések jegyzékével („pozitív” lista) együtt a nem támogatható intézkedések jegyzékét is, a tagállamok közigazgatása és a termelői szervezetek számára egyaránt nagyobb jogbiztonságot jelent. Ezt a megközelítést sosem tekintették a tagállamok azon kötelezettsége alternatívájának, hogy a termelői szervezetek kiindulási állapotának és célkitűzéseinek figyelembevételével engedélyezzék az operatív programokat.

13. keretes szöveg:

Általánosságban a szállítóládák vásárlását mind e rendszerben, mind a vidékfejlesztési programozás keretében beruházásnak tekintik, és mint ilyen, támogathatónak minősül.

| 44. | A Bizottság támogathatóságra vonatkozó jegyzékeket vezetett be, amelyek (az ésszerűen lehetséges mértékig) világosan meghatározták, mi támogatható. A nemzeti hatóságok feladata annak biztosítása, hogy az általuk engedélyezett programok ne csupán ezen iránymutatásokkal, hanem a rendeletekben rögzített általános célkitűzésekkel is összhangban legyenek. A tagállamok saját részletes igazgatási rendszerük alapján döntenek, a Bizottság pedig ellenőrzi, hogy ezek összhangban vannak-e a rendeletekkel.
  A támogathatósági jegyzékek és a „programozási modell” nem állnak feltétlenül ellentétben egymással. A két elem sokkal merevebb keretekkel rendelkező szakpolitikákban (például a vidékfejlesztés terén) is megfér egymás mellett. |
| --- | --- |

44.

A Bizottság támogathatóságra vonatkozó jegyzékeket vezetett be, amelyek (az ésszerűen lehetséges mértékig) világosan meghatározták, mi támogatható. A nemzeti hatóságok feladata annak biztosítása, hogy az általuk engedélyezett programok ne csupán ezen iránymutatásokkal, hanem a rendeletekben rögzített általános célkitűzésekkel is összhangban legyenek. A tagállamok saját részletes igazgatási rendszerük alapján döntenek, a Bizottság pedig ellenőrzi, hogy ezek összhangban vannak-e a rendeletekkel.

A támogathatósági jegyzékek és a „programozási modell” nem állnak feltétlenül ellentétben egymással. A két elem sokkal merevebb keretekkel rendelkező szakpolitikákban (például a vidékfejlesztés terén) is megfér egymás mellett.

| 45. | A rendelet szabályok átfogó rendszerét írja elő ezen intézkedéshez.
  Az, hogy a tagállamok és a bizottsági auditorok további nem támogatható kiadásokat találtak, valamennyi támogatási rendszer velejárójának tűnik, nem e rendszer sajátossága. A Bizottság számos esetet talált továbbá, amelyben a tagállamok igen tágan értelmezték a közösségi jogot. |
| --- | --- |

45.

A rendelet szabályok átfogó rendszerét írja elő ezen intézkedéshez.

Az, hogy a tagállamok és a bizottsági auditorok további nem támogatható kiadásokat találtak, valamennyi támogatási rendszer velejárójának tűnik, nem e rendszer sajátossága. A Bizottság számos esetet talált továbbá, amelyben a tagállamok igen tágan értelmezték a közösségi jogot.

| 46. | A közösségi jog ésszerű szintet határoz meg az ellenőrzések gyakoriságára. A Bizottság úgy véli, hogy az egyes tagállamokban végzett több ellenőrzés nem a támogathatósággal kapcsolatos bizonytalanságot és a kapcsolódó kockázatokat tükrözi. |
| --- | --- |

46.

A közösségi jog ésszerű szintet határoz meg az ellenőrzések gyakoriságára. A Bizottság úgy véli, hogy az egyes tagállamokban végzett több ellenőrzés nem a támogathatósággal kapcsolatos bizonytalanságot és a kapcsolódó kockázatokat tükrözi.

| 47. | Az innovatív intézkedések jellegéből adódik, hogy próbára teszik a támogathatóság határait. Mindazonáltal a Bizottság nem értesült róla, hogy bármilyen problémát okozna az ilyen intézkedések operatív programokba történő felvétele. |
| --- | --- |

47.

Az innovatív intézkedések jellegéből adódik, hogy próbára teszik a támogathatóság határait. Mindazonáltal a Bizottság nem értesült róla, hogy bármilyen problémát okozna az ilyen intézkedések operatív programokba történő felvétele.

| 48. | A tény, hogy a termelői szervezetek tagjai kötelesek 50 %-os társfinanszírozást nyújtani a programok költségeihez, mindaddig ellensúlyozza annak kockázatát, hogy a kedvezményezettek nem hatékony intézkedéseket választanak, amíg a termelői szervezetek célkitűzései egybeesnek a közös piacszervezés célkitűzéseivel. Ezenfelül a tagállamoknak több, a 18. bekezdés szerint pontosan megfogalmazott kötelezettségnek kell eleget tenniük. |
| --- | --- |

48.

A tény, hogy a termelői szervezetek tagjai kötelesek 50 %-os társfinanszírozást nyújtani a programok költségeihez, mindaddig ellensúlyozza annak kockázatát, hogy a kedvezményezettek nem hatékony intézkedéseket választanak, amíg a termelői szervezetek célkitűzései egybeesnek a közös piacszervezés célkitűzéseivel. Ezenfelül a tagállamoknak több, a 18. bekezdés szerint pontosan megfogalmazott kötelezettségnek kell eleget tenniük.

| 49. | A közös piacszervezés átfogó célkitűzései között mindig is szerepelt a mezőgazdasági termelők jövedelmének nem támogatásokkal, hanem piacgazdasági intézkedések révén történő javítása, versenyképességük növelésével. E tekintetben ésszerűnek tűnik, hogy a termelők a támogatásokat meglévő tevékenységek költségeinek finanszírozására fordítják, még ha nem is tűnik úgy, hogy ez a rendelet 11 speciális célkitűzése vonatkozásában számottevő javulást eredményezne a kiindulási helyzethez képest. Mindazonáltal a működési alapokból nyújtott támogatás célja néhány kivételtől eltekintve strukturális javítás kell legyen, nem a folyó költségek fedezése.
  Az újrafeldolgozott csomagolóanyagok konkrét példája jól illusztrálja a Bizottság e tekintetben alkalmazott megközelítését. 2004-ben a Bizottság indítványozta a támogathatósági szabályok megváltoztatását: a csomagolási költségek közvetlen támogatása helyett az újrafeldolgozható csomagolás környezetbarát irányításának támogatására. Ennek célja az egyes tagállamokban megfigyelt visszaélések megállítása és a kiadások környezetvédelmi javításokhoz történő szorosabb kötése volt. Amint az a lábjegyzetben szerepel, a Bizottság 2001-ben pénzügyi korrekciót hajtott végre. |
| --- | --- |

49.

A közös piacszervezés átfogó célkitűzései között mindig is szerepelt a mezőgazdasági termelők jövedelmének nem támogatásokkal, hanem piacgazdasági intézkedések révén történő javítása, versenyképességük növelésével. E tekintetben ésszerűnek tűnik, hogy a termelők a támogatásokat meglévő tevékenységek költségeinek finanszírozására fordítják, még ha nem is tűnik úgy, hogy ez a rendelet 11 speciális célkitűzése vonatkozásában számottevő javulást eredményezne a kiindulási helyzethez képest. Mindazonáltal a működési alapokból nyújtott támogatás célja néhány kivételtől eltekintve strukturális javítás kell legyen, nem a folyó költségek fedezése.

Az újrafeldolgozott csomagolóanyagok konkrét példája jól illusztrálja a Bizottság e tekintetben alkalmazott megközelítését. 2004-ben a Bizottság indítványozta a támogathatósági szabályok megváltoztatását: a csomagolási költségek közvetlen támogatása helyett az újrafeldolgozható csomagolás környezetbarát irányításának támogatására. Ennek célja az egyes tagállamokban megfigyelt visszaélések megállítása és a kiadások környezetvédelmi javításokhoz történő szorosabb kötése volt. Amint az a lábjegyzetben szerepel, a Bizottság 2001-ben pénzügyi korrekciót hajtott végre.

| 51–52. | A jövőbeni reform keretében nagyobb figyelem fordítható arra, hogy a tagállamok általi jelentéstételre és felügyeletre vonatkozó követelményeket hatékonyabb eszközzé tegyék számukra a szakpolitika hatékonyságának értékeléséhez.
  A Bizottság értékelési programjában kötelezettséget vállal arra, hogy értékelést készít különböző, a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezésére vonatkozó piaci intézkedésekről. A termelői szervezetekre vonatkozó értékelés a tervek szerint 2007-ben kezdődik, a zárójelentés pedig 2009-ben esedékes. |
| --- | --- |

51–52.

A jövőbeni reform keretében nagyobb figyelem fordítható arra, hogy a tagállamok általi jelentéstételre és felügyeletre vonatkozó követelményeket hatékonyabb eszközzé tegyék számukra a szakpolitika hatékonyságának értékeléséhez.

A Bizottság értékelési programjában kötelezettséget vállal arra, hogy értékelést készít különböző, a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezésére vonatkozó piaci intézkedésekről. A termelői szervezetekre vonatkozó értékelés a tervek szerint 2007-ben kezdődik, a zárójelentés pedig 2009-ben esedékes.

| 54. | Ez azt jelenti, hogy a kiválasztott intézkedések 71 %-a, azaz csaknem háromnegyede esetében volt különböző mértékű, a program célkitűzése irányában elért előrelépés megfigyelhető. |
| --- | --- |

54.

Ez azt jelenti, hogy a kiválasztott intézkedések 71 %-a, azaz csaknem háromnegyede esetében volt különböző mértékű, a program célkitűzése irányában elért előrelépés megfigyelhető.

| 57–58. | A Bizottság úgy gondolja, hogy még ha valamely intézkedés nem is tűnik hatékonynak a tanácsi rendelet 15. cikkének (4) bekezdésében rögzített célkitűzések felé tett jelentős előrehaladás tekintetében, a támogatás hatékonynak tekintendő abból a szempontból, hogy a termelők versenyképességének javítása révén hozzájárul jövedelmük javulásához, ami pedig az általános szakpolitikai célok egyike.
  Emellett az ágazat minőségstandardjai gyorsan változnak, így a minőség színvonalának a (javuló) standardokhoz igazítása gyakorlatilag előrelépést jelent. |
| --- | --- |

57–58.

A Bizottság úgy gondolja, hogy még ha valamely intézkedés nem is tűnik hatékonynak a tanácsi rendelet 15. cikkének (4) bekezdésében rögzített célkitűzések felé tett jelentős előrehaladás tekintetében, a támogatás hatékonynak tekintendő abból a szempontból, hogy a termelők versenyképességének javítása révén hozzájárul jövedelmük javulásához, ami pedig az általános szakpolitikai célok egyike.

Emellett az ágazat minőségstandardjai gyorsan változnak, így a minőség színvonalának a (javuló) standardokhoz igazítása gyakorlatilag előrelépést jelent.

| 61. | A döntés, hogy a bizottsági rendeletbe vegyék fel a támogatható intézkedések jegyzékével („pozitív” lista) együtt a nem támogatható intézkedések jegyzékét is, a tagállamok közigazgatása és a termelői szervezetek számára egyaránt nagyobb jogbiztonságot jelent. A támogathatósági jegyzékek létezése nem oldozza fel a tagállamokat azon felelősségük alól, hogy biztosítsák, az általuk engedélyezett intézkedések nagy valószínűséggel támogathatóak és hatékonyak, valamint nem tekinthetők a „támogatásorientált megközelítés” Bizottság általi megerősítésének. |
| --- | --- |

61.

A döntés, hogy a bizottsági rendeletbe vegyék fel a támogatható intézkedések jegyzékével („pozitív” lista) együtt a nem támogatható intézkedések jegyzékét is, a tagállamok közigazgatása és a termelői szervezetek számára egyaránt nagyobb jogbiztonságot jelent. A támogathatósági jegyzékek létezése nem oldozza fel a tagállamokat azon felelősségük alól, hogy biztosítsák, az általuk engedélyezett intézkedések nagy valószínűséggel támogathatóak és hatékonyak, valamint nem tekinthetők a „támogatásorientált megközelítés” Bizottság általi megerősítésének.

| 62. | A Bizottság támogathatóságra vonatkozó jegyzékeket vezetett be, amelyek (az ésszerűen lehetséges mértékig) világosan meghatározták, mi támogatható. A nemzeti hatóságok feladata annak biztosítása, hogy az általuk engedélyezett programok ne csupán ezen iránymutatásokkal, hanem a rendeletekben rögzített általános célkitűzésekkel is összhangban legyenek. A tagállamok saját részletes igazgatási rendszerük alapján döntenek, a Bizottság pedig ellenőrzi, hogy ezek összhangban vannak-e a rendeletekkel.
  A támogathatósági jegyzékek és a „programozási modell” nem állnak feltétlenül ellentétben egymással. A két elem sokkal merevebb keretekkel rendelkező szakpolitikákban (például a vidékfejlesztés terén) is megfér egymás mellett. |
| --- | --- |

62.

A Bizottság támogathatóságra vonatkozó jegyzékeket vezetett be, amelyek (az ésszerűen lehetséges mértékig) világosan meghatározták, mi támogatható. A nemzeti hatóságok feladata annak biztosítása, hogy az általuk engedélyezett programok ne csupán ezen iránymutatásokkal, hanem a rendeletekben rögzített általános célkitűzésekkel is összhangban legyenek. A tagállamok saját részletes igazgatási rendszerük alapján döntenek, a Bizottság pedig ellenőrzi, hogy ezek összhangban vannak-e a rendeletekkel.

A támogathatósági jegyzékek és a „programozási modell” nem állnak feltétlenül ellentétben egymással. A két elem sokkal merevebb keretekkel rendelkező szakpolitikákban (például a vidékfejlesztés terén) is megfér egymás mellett.

| 63. | A Bizottság úgy gondolja, hogy még ha valamely intézkedés nem is tűnik hatékonynak a tanácsi rendelet 15. cikkének (4) bekezdésében rögzített célkitűzések felé tett jelentős előrehaladás tekintetében, a támogatás hatékonynak tekintendő abból a szempontból, hogy a termelők versenyképességének javítása révén hozzájárul jövedelmük javulásához, ami pedig az általános szakpolitikai célok egyike.
  A támogatások célzottabbá tételének kérdésével a közös piacszervezés jövőbeli reformja foglalkozik. |
| --- | --- |

63.

A Bizottság úgy gondolja, hogy még ha valamely intézkedés nem is tűnik hatékonynak a tanácsi rendelet 15. cikkének (4) bekezdésében rögzített célkitűzések felé tett jelentős előrehaladás tekintetében, a támogatás hatékonynak tekintendő abból a szempontból, hogy a termelők versenyképességének javítása révén hozzájárul jövedelmük javulásához, ami pedig az általános szakpolitikai célok egyike.

A támogatások célzottabbá tételének kérdésével a közös piacszervezés jövőbeli reformja foglalkozik.

II. RÉSZ: TERMELŐI SZERVEZETEK FEJLŐDÉSE

| 69. | A jövőbeni reform keretében nagyobb figyelem fordítható arra, hogy a tagállamok általi jelentéstételre és felügyeletre vonatkozó követelményeket hatékonyabb eszközzé tegyék számukra a szakpolitika hatékonyságának értékeléséhez.
  A Bizottság értékelési programjában kötelezettséget vállal arra, hogy értékelést készít különböző, a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezésére vonatkozó piaci intézkedésekről. A termelői szervezetekre vonatkozó értékelés a tervek szerint 2007-ben kezdődik, a szerződés 2008-ban készül el, a zárójelentés pedig 2009-ben esedékes. |
| --- | --- |

69.

A jövőbeni reform keretében nagyobb figyelem fordítható arra, hogy a tagállamok általi jelentéstételre és felügyeletre vonatkozó követelményeket hatékonyabb eszközzé tegyék számukra a szakpolitika hatékonyságának értékeléséhez.

A Bizottság értékelési programjában kötelezettséget vállal arra, hogy értékelést készít különböző, a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezésére vonatkozó piaci intézkedésekről. A termelői szervezetekre vonatkozó értékelés a tervek szerint 2007-ben kezdődik, a szerződés 2008-ban készül el, a zárójelentés pedig 2009-ben esedékes.

| 71. | Az operatív programokra vonatkozó adatok gyűjtése a szakpolitika végrehajtása ellenőrzésének része, input-output logikát követ (mennyi pénzt költöttek [input] és milyen tevékenységekre [output]). Az értékelésben nagyobb hangsúlyt fektetnek a célkitűzésekre és a hatásokra. |
| --- | --- |

71.

Az operatív programokra vonatkozó adatok gyűjtése a szakpolitika végrehajtása ellenőrzésének része, input-output logikát követ (mennyi pénzt költöttek [input] és milyen tevékenységekre [output]). Az értékelésben nagyobb hangsúlyt fektetnek a célkitűzésekre és a hatásokra.

| 72. | A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy a tagállamok jelentéseiben található adatmennyiséghez megfelelő vezetői információs rendszerre van szükség. Folytatja az adatkezelés és az adatok megbízhatóságának javítására tett erőfeszítéseket. Ami a jövőt illeti, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2006-ban olyan IT-projektet indít, amelynek célja annak biztosítása, hogy 2007-től részletes adatbázis álljon rendelkezésre. |
| --- | --- |

72.

A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy a tagállamok jelentéseiben található adatmennyiséghez megfelelő vezetői információs rendszerre van szükség. Folytatja az adatkezelés és az adatok megbízhatóságának javítására tett erőfeszítéseket. Ami a jövőt illeti, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2006-ban olyan IT-projektet indít, amelynek célja annak biztosítása, hogy 2007-től részletes adatbázis álljon rendelkezésre.

| 74. | A minőségjavítási célkitűzés vonatkozásában léteznek közvetett mutatók is (növekvő számú földrajzi mutatók, valamint a zöldség- és gyümölcstermékekhez kapcsolódó, minőséget igazoló címkék), bár ezek nem tükrözik közvetlenül a termelői szervezetek által elért haladást. |
| --- | --- |

74.

A minőségjavítási célkitűzés vonatkozásában léteznek közvetett mutatók is (növekvő számú földrajzi mutatók, valamint a zöldség- és gyümölcstermékekhez kapcsolódó, minőséget igazoló címkék), bár ezek nem tükrözik közvetlenül a termelői szervezetek által elért haladást.

| 76. | Az árukivonás (mennyiség- és kiadásbeli) csökkenése arra utal, hogy a kínálatot a kereslethez igazították. Az árukivonás drasztikus csökkenését tanúsítja a működési alapokból e célra szánt összegek alacsony aránya is (csupán 2 %, holott a felső korlát 30 %). |
| --- | --- |

76.

Az árukivonás (mennyiség- és kiadásbeli) csökkenése arra utal, hogy a kínálatot a kereslethez igazították. Az árukivonás drasztikus csökkenését tanúsítja a működési alapokból e célra szánt összegek alacsony aránya is (csupán 2 %, holott a felső korlát 30 %).

| 78. | A Bizottság osztja a Számvevőszék aggályait. Úgy véli azonban, hogy a helyzet ennél összetettebb. Az eszközt különböző tagállamokban nagyon különböző módokon alkalmazták, és az eredmények nem egyöntetűen negatívak. Ki kell emelni egy másik, biztatóbb tényt, a termelői szervezetek társulásainak (Association of Producer Organisations – APO) megalakulását, valamint nagy termelői szervezetek létrejöttét néhány tagállamban az 1996-os szakpolitikai reform óta (különösen Belgiumban, Hollandiában és Olaszországban), amelyek közül néhány már képes volt ellensúlyozni a nagyméretű kiskereskedők alkuerejét. |
| --- | --- |

78.

A Bizottság osztja a Számvevőszék aggályait. Úgy véli azonban, hogy a helyzet ennél összetettebb. Az eszközt különböző tagállamokban nagyon különböző módokon alkalmazták, és az eredmények nem egyöntetűen negatívak. Ki kell emelni egy másik, biztatóbb tényt, a termelői szervezetek társulásainak (Association of Producer Organisations – APO) megalakulását, valamint nagy termelői szervezetek létrejöttét néhány tagállamban az 1996-os szakpolitikai reform óta (különösen Belgiumban, Hollandiában és Olaszországban), amelyek közül néhány már képes volt ellensúlyozni a nagyméretű kiskereskedők alkuerejét.

| 79. | Az adatmegbízhatóság kérdésének megoldása érdekében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2006-ban IT-projektet indít el, amelynek feladata annak biztosítása, hogy 2007-től új, megfelelő adatbázis álljon rendelkezésre. |
| --- | --- |

79.

Az adatmegbízhatóság kérdésének megoldása érdekében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2006-ban IT-projektet indít el, amelynek feladata annak biztosítása, hogy 2007-től új, megfelelő adatbázis álljon rendelkezésre.

| 80. | A Bizottság tudatában van a problémának, amely a közös piacszervezés eljövendő reformja által rendezendő fő témakörök egyike. |
| --- | --- |

80.

A Bizottság tudatában van a problémának, amely a közös piacszervezés eljövendő reformja által rendezendő fő témakörök egyike.

| 81. | E kérdésekkel a jövőbeni értékelés keretében foglalkoznak. |
| --- | --- |

81.

E kérdésekkel a jövőbeni értékelés keretében foglalkoznak.

| 82. | A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2007. évi értékelési programja – amelynek szerződése 2008-ban, a zárójelentés pedig 2009-ben esedékes – tartalmazza a termelői szervezetekre vonatkozó értékelést. Az értékelés hatálya és az értékelő kérdések meghatározása során a Bizottság figyelembe veszi a Számvevőszék észrevételeit. |
| --- | --- |

82.

A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2007. évi értékelési programja – amelynek szerződése 2008-ban, a zárójelentés pedig 2009-ben esedékes – tartalmazza a termelői szervezetekre vonatkozó értékelést. Az értékelés hatálya és az értékelő kérdések meghatározása során a Bizottság figyelembe veszi a Számvevőszék észrevételeit.

| 83. | A Bizottság összehasonlította az értékesített termelés értékének alakulását a termelői szervezetek, valamint azon termelők esetében, akik nem tagjai termelői szervezetnek. Attól függően, hogy a jövőbeli reform milyen szerepet szán a termelői szervezeteknek, a Bizottság kész megvizsgálni, hogy gyűjthető-e a jövedelmekről közvetlenebb információ. A kérdés a tagállamokkal folytatott vitát, valamint az azokkal való együttműködést tesz szükségessé. |
| --- | --- |

83.

A Bizottság összehasonlította az értékesített termelés értékének alakulását a termelői szervezetek, valamint azon termelők esetében, akik nem tagjai termelői szervezetnek. Attól függően, hogy a jövőbeli reform milyen szerepet szán a termelői szervezeteknek, a Bizottság kész megvizsgálni, hogy gyűjthető-e a jövedelmekről közvetlenebb információ. A kérdés a tagállamokkal folytatott vitát, valamint az azokkal való együttműködést tesz szükségessé.

| 84–85. | A kivételeket objektív kritériumok alapján, és a tagállamokkal való konzultációt követően meg kell indokolni. A Bizottság szolgálatai szisztematikusan részt vesznek a tagállamok kivétel iránti kérelmeinek előzetes értékelésében.
  A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy vidékfejlesztési programjaikban világosan különböztessék meg egymástól a jellegüknél és az értéküknél fogva elkülönülő intézkedéseket; ez határozza meg, hogy finanszírozásuk a vidékfejlesztési programokból vagy az operatív programokból történik. |
| --- | --- |

84–85.

A kivételeket objektív kritériumok alapján, és a tagállamokkal való konzultációt követően meg kell indokolni. A Bizottság szolgálatai szisztematikusan részt vesznek a tagállamok kivétel iránti kérelmeinek előzetes értékelésében.

A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy vidékfejlesztési programjaikban világosan különböztessék meg egymástól a jellegüknél és az értéküknél fogva elkülönülő intézkedéseket; ez határozza meg, hogy finanszírozásuk a vidékfejlesztési programokból vagy az operatív programokból történik.

| 86. | Az 1257/1999/EK tanácsi rendelet 37. cikkének (3) bekezdésével összhangban a vidékfejlesztési programozás feladata annak bizonyítása, hogy valamely kivétel iránti kérelem nem aknázza alá az első és a második pillér közötti koherenciát. A gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezése és a vidékfejlesztés közötti koherencia a jelenleg folyamatban lévő szélesebb körű hatásvizsgálat része. |
| --- | --- |

86.

Az 1257/1999/EK tanácsi rendelet 37. cikkének (3) bekezdésével összhangban a vidékfejlesztési programozás feladata annak bizonyítása, hogy valamely kivétel iránti kérelem nem aknázza alá az első és a második pillér közötti koherenciát. A gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezése és a vidékfejlesztés közötti koherencia a jelenleg folyamatban lévő szélesebb körű hatásvizsgálat része.

KÖVETKEZTETÉSEK

| 87. | A megosztott igazgatási rendszer keretében elsősorban a tagállamok felelősek bármely intézkedés hatékonyságának értékeléséért és ellenőrzéséért. A Bizottság irányítóbizottsági üléseken rendszeresen megvitatja a tagállamokkal a támogatási rendszer működését, beleértve a hatékonysághoz kapcsolódó kérdéseket is. Ezenfelül a tisztázásra váró kérdésekkel a Bizottság és a tagállamok közötti kétoldalú tárgyalásokon foglalkoznak.
  A Bizottság különböző végső elszámolási küldetései és irodai vizsgálatai során kiemelt figyelmet fordított annak biztosítására, hogy a tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszerei megfelelő biztosítékot nyújtsanak a szerepeltetett kiadások szabályozási követelményeknek való megfelelésére. Ez a megfelelő esetekben az operatív programok engedélyezési és felügyeleti eljárásának megfelelőségi vizsgálatát vonta maga után. A gyenge pontokat a számlaelszámolási eljárás révén nyomon követik, és szükség esetén pénzügyi korrekciókat vezetnek be az érintett tagállammal szemben. |
| --- | --- |

87.

A megosztott igazgatási rendszer keretében elsősorban a tagállamok felelősek bármely intézkedés hatékonyságának értékeléséért és ellenőrzéséért. A Bizottság irányítóbizottsági üléseken rendszeresen megvitatja a tagállamokkal a támogatási rendszer működését, beleértve a hatékonysághoz kapcsolódó kérdéseket is. Ezenfelül a tisztázásra váró kérdésekkel a Bizottság és a tagállamok közötti kétoldalú tárgyalásokon foglalkoznak.

A Bizottság különböző végső elszámolási küldetései és irodai vizsgálatai során kiemelt figyelmet fordított annak biztosítására, hogy a tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszerei megfelelő biztosítékot nyújtsanak a szerepeltetett kiadások szabályozási követelményeknek való megfelelésére. Ez a megfelelő esetekben az operatív programok engedélyezési és felügyeleti eljárásának megfelelőségi vizsgálatát vonta maga után. A gyenge pontokat a számlaelszámolási eljárás révén nyomon követik, és szükség esetén pénzügyi korrekciókat vezetnek be az érintett tagállammal szemben.

| 88. | A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék aggályait. Mindazonáltal a Számvevőszék által ellenőrzött esetek több mint 70 %-ában világosan látható volt a vonatkozó célkitűzések megvalósítása felé tett előrehaladás, illetve következtetni lehetett arra.
  A Bizottság támogathatóságra vonatkozó jegyzékeket vezetett be, amelyek (az ésszerűen lehetséges mértékig) világosan meghatározták, mi támogatható. A nemzeti hatóságok feladata annak biztosítása, hogy az általuk engedélyezett programok ne csupán ezen iránymutatásokkal, hanem a rendeletekben rögzített általános célkitűzésekkel is összhangban legyenek. A tagállamok saját részletes igazgatási rendszerük alapján döntenek, a Bizottság pedig ellenőrzi, hogy ezek összhangban vannak-e a rendeletekkel, amelyek ésszerű szinten rögzítik az ellenőrzések gyakoriságát. A Bizottság 2005-ös ellenőrzési küldetéseiből származó észrevételek számos olyan esetre utalnak, amelyben a tagállamok igen tágan értelmezték a közösségi jogot. |
| --- | --- |

88.

A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék aggályait. Mindazonáltal a Számvevőszék által ellenőrzött esetek több mint 70 %-ában világosan látható volt a vonatkozó célkitűzések megvalósítása felé tett előrehaladás, illetve következtetni lehetett arra.

A Bizottság támogathatóságra vonatkozó jegyzékeket vezetett be, amelyek (az ésszerűen lehetséges mértékig) világosan meghatározták, mi támogatható. A nemzeti hatóságok feladata annak biztosítása, hogy az általuk engedélyezett programok ne csupán ezen iránymutatásokkal, hanem a rendeletekben rögzített általános célkitűzésekkel is összhangban legyenek. A tagállamok saját részletes igazgatási rendszerük alapján döntenek, a Bizottság pedig ellenőrzi, hogy ezek összhangban vannak-e a rendeletekkel, amelyek ésszerű szinten rögzítik az ellenőrzések gyakoriságát. A Bizottság 2005-ös ellenőrzési küldetéseiből származó észrevételek számos olyan esetre utalnak, amelyben a tagállamok igen tágan értelmezték a közösségi jogot.

| 89. | A Bizottság örömmel veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék vizsgálati eredményei alapján a termelői szervezetek által közösségi támogatással elért előrehaladás összességében pozitív képet mutat. |
| --- | --- |

89.

A Bizottság örömmel veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék vizsgálati eredményei alapján a termelői szervezetek által közösségi támogatással elért előrehaladás összességében pozitív képet mutat.

| 90. | A Bizottság úgy gondolja, hogy még ha valamely intézkedés nem is tűnik hatékonynak a tanácsi rendelet 15. cikkének (4) bekezdésében rögzített célkitűzések felé tett jelentős előrehaladás tekintetében, a támogatás hatékonynak tekintendő abból a szempontból, hogy a termelők versenyképességének javítása révén hozzájárul jövedelmük javulásához, ami pedig az általános szakpolitikai célok egyike. A Bizottság egyetért azonban azzal, hogy a támogatás hatékonyabb lehet, ha célirányosabb, és ezzel a kérdéssel a folyamatban lévő hatásvizsgálatban is foglalkozni fog. |
| --- | --- |

90.

A Bizottság úgy gondolja, hogy még ha valamely intézkedés nem is tűnik hatékonynak a tanácsi rendelet 15. cikkének (4) bekezdésében rögzített célkitűzések felé tett jelentős előrehaladás tekintetében, a támogatás hatékonynak tekintendő abból a szempontból, hogy a termelők versenyképességének javítása révén hozzájárul jövedelmük javulásához, ami pedig az általános szakpolitikai célok egyike. A Bizottság egyetért azonban azzal, hogy a támogatás hatékonyabb lehet, ha célirányosabb, és ezzel a kérdéssel a folyamatban lévő hatásvizsgálatban is foglalkozni fog.

| 91. | A Bizottság elismeri, hogy az operatív programok hatása nem tekinthető az egyetlen tényezőnek, amely a termelőket a tanácsi rendelet célkitűzései elérésének irányába mozgatja. Hozzájárul azonban a piacorientáltabb megközelítéshez. A piaci erők – különösen az utóbbi időkben – hatalmas nyomást gyakoroltak a termelőkre, ami jelentős válsághelyzetet okozott a vezető uniós termékek esetében (pl. őszibarack, citrusfélék, csemegeszőlő, paradicsom, feldolgozásra szánt paradicsom).
  E válsághelyzetek eredményeként előfordulhat, hogy a termelők – a gazdasági túlélésért küzdve és elsődleges prioritásként a költségcsökkentésre koncentrálva – kisebb figyelmet fordítanak a minőségi szempontokra és elhanyagolják a környezetvédelmi kérdéseket. E kockázat miatt az operatív programok fontos elemet jelentenek annak biztosításában, hogy a termelők intézkedéseiket továbbra is a minőségi és környezetvédelmi kérdésekre összpontosítsák. |
| --- | --- |

91.

A Bizottság elismeri, hogy az operatív programok hatása nem tekinthető az egyetlen tényezőnek, amely a termelőket a tanácsi rendelet célkitűzései elérésének irányába mozgatja. Hozzájárul azonban a piacorientáltabb megközelítéshez. A piaci erők – különösen az utóbbi időkben – hatalmas nyomást gyakoroltak a termelőkre, ami jelentős válsághelyzetet okozott a vezető uniós termékek esetében (pl. őszibarack, citrusfélék, csemegeszőlő, paradicsom, feldolgozásra szánt paradicsom).

E válsághelyzetek eredményeként előfordulhat, hogy a termelők – a gazdasági túlélésért küzdve és elsődleges prioritásként a költségcsökkentésre koncentrálva – kisebb figyelmet fordítanak a minőségi szempontokra és elhanyagolják a környezetvédelmi kérdéseket. E kockázat miatt az operatív programok fontos elemet jelentenek annak biztosításában, hogy a termelők intézkedéseiket továbbra is a minőségi és környezetvédelmi kérdésekre összpontosítsák.

| 92. | A Bizottság tudatában van a Számvevőszék által kiemelt hiányosságoknak. Ez a szakpolitikai megközelítés azonban – figyelembe véve a Doha Fejlesztési Menetrend által előírt megnövekedett piaci hozzáférést, valamint a keresleti oldal fokozódó koncentrációját – továbbra is a legjobb eszköz kiegyensúlyozottabb (a termelőktől a fogyasztókhoz vezető) lánc elérésére. Az előttünk álló reform egyik célja a gyenge pontok kezelése, és a rendelkezésre álló eszközök megerősítése, különösen a termelői szervezetek összefonódásának, a termelői szervezetek társulásai létrehozásának, a termelői szervezetek közötti együttműködésnek, valamint a termelői szervezetek határokon átnyúló működésének támogatása révén. |
| --- | --- |

92.

A Bizottság tudatában van a Számvevőszék által kiemelt hiányosságoknak. Ez a szakpolitikai megközelítés azonban – figyelembe véve a Doha Fejlesztési Menetrend által előírt megnövekedett piaci hozzáférést, valamint a keresleti oldal fokozódó koncentrációját – továbbra is a legjobb eszköz kiegyensúlyozottabb (a termelőktől a fogyasztókhoz vezető) lánc elérésére. Az előttünk álló reform egyik célja a gyenge pontok kezelése, és a rendelkezésre álló eszközök megerősítése, különösen a termelői szervezetek összefonódásának, a termelői szervezetek társulásai létrehozásának, a termelői szervezetek közötti együttműködésnek, valamint a termelői szervezetek határokon átnyúló működésének támogatása révén.

| 93. | A Bizottság úgy véli, hogy a szolgálatai által a tagállamok (az 1257/99/EK tanácsi rendelet 37. cikkének (3) bekezdése szerinti) kivétel iránti kérvényére vonatkozóan elvégzett előzetes ellenőrzések elegendőek voltak a két eszköz közötti koherencia biztosítására. A termelők támogatási rendszerben való elégtelen részvételének okait a jövőbeni értékelések során vizsgálják. |
| --- | --- |

93.

A Bizottság úgy véli, hogy a szolgálatai által a tagállamok (az 1257/99/EK tanácsi rendelet 37. cikkének (3) bekezdése szerinti) kivétel iránti kérvényére vonatkozóan elvégzett előzetes ellenőrzések elegendőek voltak a két eszköz közötti koherencia biztosítására. A termelők támogatási rendszerben való elégtelen részvételének okait a jövőbeni értékelések során vizsgálják.

AJÁNLÁSOK

| 94. | E kérdés értékelésével és megfelelő rendezésével a közös piacszervezés közeljövőben (2006 végén) történő felülvizsgálata foglalkozik, célja a támogatási rendszer egyszerűbbé és hatékonyabbá tétele.
  Az értékelések eredménye további jogalkotási kezdeményezéshez vezethet a Bizottság részéről, ha úgy ítéli meg, hogy azok segíthetnek a rendszer célkitűzéseinek elérésében. |
| --- | --- |

94.

E kérdés értékelésével és megfelelő rendezésével a közös piacszervezés közeljövőben (2006 végén) történő felülvizsgálata foglalkozik, célja a támogatási rendszer egyszerűbbé és hatékonyabbá tétele.

Az értékelések eredménye további jogalkotási kezdeményezéshez vezethet a Bizottság részéről, ha úgy ítéli meg, hogy azok segíthetnek a rendszer célkitűzéseinek elérésében.

| 95. | A 2006 során előterjesztésre kerülő, közös piacszervezési reformjavaslat előkészítésének részeként a Bizottság hatásvizsgálatot végez. A Bizottság egyetért a Számvevőszék ajánlásában kifejezett célokkal, és a hatásvizsgálat részeként megvizsgálja, hogyan érhetők el a legjobban. |
| --- | --- |

95.

A 2006 során előterjesztésre kerülő, közös piacszervezési reformjavaslat előkészítésének részeként a Bizottság hatásvizsgálatot végez. A Bizottság egyetért a Számvevőszék ajánlásában kifejezett célokkal, és a hatásvizsgálat részeként megvizsgálja, hogyan érhetők el a legjobban.

| 96. | A Bizottság javítja adatgyűjtési és a vonatkozó mutatószámok kidolgozására vonatkozó kapacitását. Az adatmegbízhatóság kérdésének megoldása érdekében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2006-ban IT-projektet indít el, amelynek feladata annak biztosítása, hogy 2007-től új, megfelelő adatbázis álljon rendelkezésre. |
| --- | --- |

96.

A Bizottság javítja adatgyűjtési és a vonatkozó mutatószámok kidolgozására vonatkozó kapacitását. Az adatmegbízhatóság kérdésének megoldása érdekében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2006-ban IT-projektet indít el, amelynek feladata annak biztosítása, hogy 2007-től új, megfelelő adatbázis álljon rendelkezésre.

| 97. | Az értékelés hatályát és az értékelő kérdéseket a pályázati feltételek előkészítése során határozzák meg. A Bizottság figyelembe veszi a Számvevőszék észrevételeit. |
| --- | --- |

97.

Az értékelés hatályát és az értékelő kérdéseket a pályázati feltételek előkészítése során határozzák meg. A Bizottság figyelembe veszi a Számvevőszék észrevételeit.

| 98. | A Bizottság jövőbeni reformjavaslatában foglalkozik a szervezetek hiányával a fő gyümölcs- és zöldségtermesztő tagállamokban, és hatékonyabban ösztönzi a termelői szervezetekben való tagságot. |
| --- | --- |

98.

A Bizottság jövőbeni reformjavaslatában foglalkozik a szervezetek hiányával a fő gyümölcs- és zöldségtermesztő tagállamokban, és hatékonyabban ösztönzi a termelői szervezetekben való tagságot.

| 99–100. | Azon ágazatokban, ahol a kínálattal a keresleti oldalon még erősebb alkupozíció áll szemben, a kiegyensúlyozottabb piac biztosításának értékes eszköze a kínálat koncentrációja. Az értékelés hatályát és az értékelő kérdéseket a pályázati feltételek előkészítése során határozzák meg. A Bizottság figyelembe veszi a Számvevőszék észrevételeit. |
| --- | --- |

99–100.

Azon ágazatokban, ahol a kínálattal a keresleti oldalon még erősebb alkupozíció áll szemben, a kiegyensúlyozottabb piac biztosításának értékes eszköze a kínálat koncentrációja. Az értékelés hatályát és az értékelő kérdéseket a pályázati feltételek előkészítése során határozzák meg. A Bizottság figyelembe veszi a Számvevőszék észrevételeit.

---