# Úřední věstník C 263/2006

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 263 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4931. října 2006 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 263

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4931. října 2006

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2006/C 263/1 | PŘEDMLUVA | s2 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

2006/C 263/1

PŘEDMLUVA

s2

| | I   Informace |
| --- | --- |
| | Účetní dvůr – Výroční zprávy za rozpočtový rok 2005 |
| 2006/C 263/2 | Výroční zpráva o plnění rozpočtu spolu s odpověďmi orgánů | 1 |
| 2006/C 263/3 | Výroční zpráva o činnostech financovaných ze šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu (ERF) spolu s odpověďmi orgánů | 205 |

I   Informace

Účetní dvůr – Výroční zprávy za rozpočtový rok 2005

2006/C 263/2

Výroční zpráva o plnění rozpočtu spolu s odpověďmi orgánů

1

2006/C 263/3

Výroční zpráva o činnostech financovaných ze šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu (ERF) spolu s odpověďmi orgánů

205

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

31.10.2006

| 31.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 263/s2 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 263/s2

---

1.

| 1. | Účetní dvůr, nezávislý externí auditor Evropské unie, zveřejňuje každý rok výroční zprávu o plnění rozpočtu a výroční zprávu o ERF. Výroční zprávy jsou součástí postupu udílení absolutoria, kterým se uzavírá roční rozpočtový proces. |
| --- | --- |

Účetní dvůr, nezávislý externí auditor Evropské unie, zveřejňuje každý rok výroční zprávu o plnění rozpočtu a výroční zprávu o ERF. Výroční zprávy jsou součástí postupu udílení absolutoria, kterým se uzavírá roční rozpočtový proces.

| 2. | Podle článku 274 Smlouvy o ES má Komise pravomoc plnit rozpočet na vlastní odpovědnost v souladu s ustanoveními příslušných právních předpisů (1) a s ohledem na zásady řádného finančního řízení. Členské státy spolupracují s Komisí, aby zabezpečily využívání rozpočtových prostředků v souladu se zásadami řádného finančního řízení. Výdaje Společenství podléhají kontrole na různých úrovních v rámci Komise a správních orgánů členských států a přijímajících států. Úkolem Účetního dvora je posoudit finanční řízení celého systému, a tím přispívat k lepšímu hospodaření s rozpočtem Evropské unie. |
| --- | --- |

2.

Podle článku 274 Smlouvy o ES má Komise pravomoc plnit rozpočet na vlastní odpovědnost v souladu s ustanoveními příslušných právních předpisů (1) a s ohledem na zásady řádného finančního řízení. Členské státy spolupracují s Komisí, aby zabezpečily využívání rozpočtových prostředků v souladu se zásadami řádného finančního řízení. Výdaje Společenství podléhají kontrole na různých úrovních v rámci Komise a správních orgánů členských států a přijímajících států. Úkolem Účetního dvora je posoudit finanční řízení celého systému, a tím přispívat k lepšímu hospodaření s rozpočtem Evropské unie.

| 3. | Smlouva o ES ukládá Účetnímu dvoru, aby počínaje rozpočtovým rokem 1994 předkládal Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti roční účetní závěrky Evropských společenství, kterou sestavuje Komise na vlastní odpovědnost, a zákonnosti a správnosti uskutečněných operací. Toto prohlášení, které se zakládá na zvláštním posouzení každé z nejdůležitějších oblastí činnosti Společenství, představuje hlavní část výroční zprávy Účetního dvora o plnění rozpočtu. |
| --- | --- |

3.

Smlouva o ES ukládá Účetnímu dvoru, aby počínaje rozpočtovým rokem 1994 předkládal Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti roční účetní závěrky Evropských společenství, kterou sestavuje Komise na vlastní odpovědnost, a zákonnosti a správnosti uskutečněných operací. Toto prohlášení, které se zakládá na zvláštním posouzení každé z nejdůležitějších oblastí činnosti Společenství, představuje hlavní část výroční zprávy Účetního dvora o plnění rozpočtu.

| 4. | Kromě výročních zpráv zveřejňuje Účetní dvůr zvláštní zprávy o specifických otázkách a předkládá stanoviska k legislativním návrhům EU finanční povahy. Zprávy a stanoviska se zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie a na internetových stránkách Účetního dvora (www.eca.europa.eu). V příloze II této zprávy je seznam zpráv a stanovisek, které Účetní dvůr přijal v průběhu posledních pěti let. |
| --- | --- |

4.

Kromě výročních zpráv zveřejňuje Účetní dvůr zvláštní zprávy o specifických otázkách a předkládá stanoviska k legislativním návrhům EU finanční povahy. Zprávy a stanoviska se zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie a na internetových stránkách Účetního dvora (www.eca.europa.eu). V příloze II této zprávy je seznam zpráv a stanovisek, které Účetní dvůr přijal v průběhu posledních pěti let.

| 5. | Účetní závěrka Účetního dvora k 31. prosinci 2005 je spolu se zprávou externího auditora zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie. Zpráva osvědčuje, že finanční výkazy pravdivě a věrně zobrazují finanční situaci a výsledky hospodaření, a uvádí zjištění týkající se administrativních a účetních postupů, řádnosti finančního řízení a systému vnitřní kontroly. |
| --- | --- |

5.

Účetní závěrka Účetního dvora k 31. prosinci 2005 je spolu se zprávou externího auditora zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie. Zpráva osvědčuje, že finanční výkazy pravdivě a věrně zobrazují finanční situaci a výsledky hospodaření, a uvádí zjištění týkající se administrativních a účetních postupů, řádnosti finančního řízení a systému vnitřní kontroly.

| 6. | Členy Účetního dvora jsou: Hubert WEBER (předseda), François COLLING, Maarten B. ENGWIRDA, Jean-François BERNICOT, Máire GEOGHEGAN-QUINN, Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, Hedda von WEDEL, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN a Karel PINXTEN. |
| --- | --- |

6.

Členy Účetního dvora jsou: Hubert WEBER (předseda), François COLLING, Maarten B. ENGWIRDA, Jean-François BERNICOT, Máire GEOGHEGAN-QUINN, Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, Hedda von WEDEL, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN a Karel PINXTEN.

---

(1)  Kromě rozhodnutí, nařízení Rady a směrnic vztahujících se k příjmům („vlastní zdroje“) a kromě finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropské unie existují specifická nařízení k provádění různých politik a nástrojů Unie. Evropské rozvojové fondy se řídí vlastní právní úpravou.

---

I Informace

Účetní dvůr – Výroční zprávy za rozpočtový rok 2005

| 31.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 263/1

---

ÚČETNÍ DVŮR

Image

V souladu s ustanoveními čl. 248 odst. 1 a 4 Smlouvy o ES, článku 143 a čl. 181 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a článku 116 a čl. 135 odst. 2 finančního nařízení ze dne 27. března 2003 pro 9. Evropský rozvojový fond přijal Evropský účetní dvůr na svých zasedáních dne 7. a 14. září 2006

VÝROČNÍ ZPRÁVY

za rozpočtový rok 2005

Zprávy spolu s odpověďmi orgánů na připomínky Účetního dvora byly předány orgánu udílejícímu absolutorium a ostatním orgánům.

---

OBECNÝ ÚVOD

| 0.1 | Tento dokument obsahuje 29. výroční zprávu Účetního dvora o plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie a výroční zprávu Účetního dvora o Evropských rozvojových fondech za rozpočtový rok 2005. |
| --- | --- |

0.1

Tento dokument obsahuje 29. výroční zprávu Účetního dvora o plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie a výroční zprávu Účetního dvora o Evropských rozvojových fondech za rozpočtový rok 2005.

| 0.2 | Výroční zpráva o plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie je nyní rozčleněna takto: kapitola 1 – prohlášení o věrohodnosti; kapitola 2 – systém vnitřní kontroly Komise (1); kapitola 3 – hlavní připomínky k rozpočtovému řízení; kapitoly 4 až 10 – příjmy a činnosti financované z různých částí rozpočtu podle jednotlivých okruhů finančního výhledu a kapitola 11 – finanční nástroje a bankovní činnosti. Společně se zprávou se předkládají odpovědi Komise, popřípadě jiných příslušných orgánů a institucí EU. |
| --- | --- |

0.2

Výroční zpráva o plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie je nyní rozčleněna takto: kapitola 1 – prohlášení o věrohodnosti; kapitola 2 – systém vnitřní kontroly Komise (1); kapitola 3 – hlavní připomínky k rozpočtovému řízení; kapitoly 4 až 10 – příjmy a činnosti financované z různých částí rozpočtu podle jednotlivých okruhů finančního výhledu a kapitola 11 – finanční nástroje a bankovní činnosti. Společně se zprávou se předkládají odpovědi Komise, popřípadě jiných příslušných orgánů a institucí EU.

| 0.3 | Kapitoly týkající se příjmů a nejvýznamnějších oblastí výdajů obsahují tyto hlavní prvky:






  — | podrobné analýzy výsledků auditů prováděných v rámci prohlášení o věrohodnosti v podobě zvláštních posouzení, |
| --- | --- | --- |

0.3

Kapitoly týkající se příjmů a nejvýznamnějších oblastí výdajů obsahují tyto hlavní prvky:

—

podrobné analýzy výsledků auditů prováděných v rámci prohlášení o věrohodnosti v podobě zvláštních posouzení,

| — | výsledky kontrol, které sledují, jak se plní doporučení Účetního dvora a rozpočtových orgánů vyplývající z předchozích auditů, |
| --- | --- |

—

výsledky kontrol, které sledují, jak se plní doporučení Účetního dvora a rozpočtových orgánů vyplývající z předchozích auditů,

| — | seznam zvláštních zpráv publikovaných Účetním dvorem od vydání poslední výroční zprávy. |
| --- | --- |

—

seznam zvláštních zpráv publikovaných Účetním dvorem od vydání poslední výroční zprávy.

| 0.4 | Zvláštní posouzení se zakládají na zhodnocení fungování hlavních systémů dohledu a kontroly pro příjmy a každou oblast výdajů, na výsledcích testů uskutečněných operací provedených Účetním dvorem a případně na výsledcích práce jiných auditorů. Celkové hodnocení všech těchto složek provedené Účetním dvorem tvoří základ pro prohlášení o věrohodnosti uvedené v kapitole 1. Přílohy ke kapitolám 4 až 9 dále uvádějí nástroje používané k monitorování a hodnocení finančního řízení rozpočtu EU. |
| --- | --- |

0.4

Zvláštní posouzení se zakládají na zhodnocení fungování hlavních systémů dohledu a kontroly pro příjmy a každou oblast výdajů, na výsledcích testů uskutečněných operací provedených Účetním dvorem a případně na výsledcích práce jiných auditorů. Celkové hodnocení všech těchto složek provedené Účetním dvorem tvoří základ pro prohlášení o věrohodnosti uvedené v kapitole 1. Přílohy ke kapitolám 4 až 9 dále uvádějí nástroje používané k monitorování a hodnocení finančního řízení rozpočtu EU.

| 0.5 | Rok 2005 byl prvním celým rokem, kdy měla Evropská unie 25 členů. Z finančního hlediska bylo hlavní událostí zavedení účetnictví na akruální bázi a sestavení konsolidované účetní závěrky na tomto základě. Informace o tomto zásadním procesu uvádí kapitola 1. Na této komplexní a složité změně pracovala Komise během posledních tří let, avšak Účetní dvůr konstatuje, že je ještě třeba dosáhnout dalšího pokroku. |
| --- | --- |

0.5

Rok 2005 byl prvním celým rokem, kdy měla Evropská unie 25 členů. Z finančního hlediska bylo hlavní událostí zavedení účetnictví na akruální bázi a sestavení konsolidované účetní závěrky na tomto základě. Informace o tomto zásadním procesu uvádí kapitola 1. Na této komplexní a složité změně pracovala Komise během posledních tří let, avšak Účetní dvůr konstatuje, že je ještě třeba dosáhnout dalšího pokroku.

| 0.6 | V rozpočtovém roce 2005 zaznamenal Účetní dvůr pokračující zlepšení systému vnitřní kontroly Komise. V roce 2005 byl rovněž předložen návrh na změnu finančního nařízení s cílem zjednodušit a zlepšit postupy. Po něm v roce 2006 následoval revidovaný návrh, který zohledňoval stanovisko Účetního dvora a dalších orgánů. Souběžně předložila Komise dva návrhy na zlepšení prováděcích pravidel ke stávajícímu finančnímu nařízení, k nimž Účetní dvůr rovněž vyjádřil své stanovisko. |
| --- | --- |

0.6

V rozpočtovém roce 2005 zaznamenal Účetní dvůr pokračující zlepšení systému vnitřní kontroly Komise. V roce 2005 byl rovněž předložen návrh na změnu finančního nařízení s cílem zjednodušit a zlepšit postupy. Po něm v roce 2006 následoval revidovaný návrh, který zohledňoval stanovisko Účetního dvora a dalších orgánů. Souběžně předložila Komise dva návrhy na zlepšení prováděcích pravidel ke stávajícímu finančnímu nařízení, k nimž Účetní dvůr rovněž vyjádřil své stanovisko.

| 0.7 | Zčásti v rámci přípravy na blížící se finanční výhled 2007–2013 Komise dále navrhla změny odvětvových pravidel a předpisů. Sem patří nové či revidované předpisy pro vlastní zdroje, strukturální operace, zemědělství, vnitřní politiky a vnější akce. Účetní dvůr nadále přispívá k těmto procesům svými stanovisky a bude pozorně sledovat jejich uplatňování. |
| --- | --- |

0.7

Zčásti v rámci přípravy na blížící se finanční výhled 2007–2013 Komise dále navrhla změny odvětvových pravidel a předpisů. Sem patří nové či revidované předpisy pro vlastní zdroje, strukturální operace, zemědělství, vnitřní politiky a vnější akce. Účetní dvůr nadále přispívá k těmto procesům svými stanovisky a bude pozorně sledovat jejich uplatňování.

| 0.8 | Důležitým prvkem reformního programu Komise, který probíhá od roku 2000, je systém výročních zpráv o činnosti a k nim přiložených prohlášení generálních ředitelů. Kvalita těchto nástrojů, které mají zásadní význam pro zajišťování odpovědnosti a komunikace, se zvýšila. Jak se však uvádí v této výroční zprávě, Účetní dvůr i nadále shledává významný výskyt chyb ve většině výdajových oblastí, kde stále existují složitá pravidla a výdaje jsou převážně založeny na informacích, které poskytují příjemci. Je třeba dále posílit a integrovat stávající systémy dohledu a kontroly, a to jak v Komisi, tak v členských i přijímajících státech, aby bylo možno řídit související rizika. |
| --- | --- |

0.8

Důležitým prvkem reformního programu Komise, který probíhá od roku 2000, je systém výročních zpráv o činnosti a k nim přiložených prohlášení generálních ředitelů. Kvalita těchto nástrojů, které mají zásadní význam pro zajišťování odpovědnosti a komunikace, se zvýšila. Jak se však uvádí v této výroční zprávě, Účetní dvůr i nadále shledává významný výskyt chyb ve většině výdajových oblastí, kde stále existují složitá pravidla a výdaje jsou převážně založeny na informacích, které poskytují příjemci. Je třeba dále posílit a integrovat stávající systémy dohledu a kontroly, a to jak v Komisi, tak v členských i přijímajících státech, aby bylo možno řídit související rizika.

| 0.9 | Ve svém stanovisku č. 2/2004 (2) k modelu „jednotného auditu“ Účetní dvůr navrhl vytvoření rámce vnitřní kontroly Společenství, v němž by současné nebo nové systémy byly:






  — | v Komisi a členských státech vyvíjeny a aplikovány koordinovaně a v souladu s obecnými zásadami a standardy, |
| --- | --- | --- |

0.9

Ve svém stanovisku č. 2/2004 (2) k modelu „jednotného auditu“ Účetní dvůr navrhl vytvoření rámce vnitřní kontroly Společenství, v němž by současné nebo nové systémy byly:

—

v Komisi a členských státech vyvíjeny a aplikovány koordinovaně a v souladu s obecnými zásadami a standardy,

| — | navrženy tak, aby byla zajištěna přiměřená rovnováha mezi náklady na kontroly a tím, jak přispívají k řízení rizika vzniku nesrovnalostí. |
| --- | --- |

—

navrženy tak, aby byla zajištěna přiměřená rovnováha mezi náklady na kontroly a tím, jak přispívají k řízení rizika vzniku nesrovnalostí.

| 0.10 | Poté, co Komise uvedené otázky zvážila a konzultovala, vydala v lednu 2006 sdělení (3), v němž předložila svůj akční plán na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly. Cílem Komise je zajistit účelnější a účinnější vnitřní kontrolu hospodaření s prostředky EU. Účetní dvůr tyto kroky vítá, protože je nezbytné, aby občané Unie měli přiměřenou jistotu, že evropské veřejné prostředky jsou spravovány legálním a správným způsobem. Účetní dvůr výsledky akčního plánu vyhodnotí, až se zavedou příslušná opatření a bude možné posoudit jejich dopad. |
| --- | --- |

0.10

Poté, co Komise uvedené otázky zvážila a konzultovala, vydala v lednu 2006 sdělení (3), v němž předložila svůj akční plán na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly. Cílem Komise je zajistit účelnější a účinnější vnitřní kontrolu hospodaření s prostředky EU. Účetní dvůr tyto kroky vítá, protože je nezbytné, aby občané Unie měli přiměřenou jistotu, že evropské veřejné prostředky jsou spravovány legálním a správným způsobem. Účetní dvůr výsledky akčního plánu vyhodnotí, až se zavedou příslušná opatření a bude možné posoudit jejich dopad.

---

(1)  V této kapitole jsou sloučeny informace již dříve uvedené v kapitole obsahující prohlášení o věrohodnosti a v jednotlivých kapitolách pojednávajících o příjmech a výdajích.

(2)  Úř. věst. C 107, 30.4.2004.

(3)  KOM(2006) 9 v konečném znění ze dne 17. 1. 2006.

---

VÝROČNÍ ZPRÁVA O PLNĚNÍ ROZPOČTU

(2006/C 263/01)

OBSAH

| Kapitola 1 | — | Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace |
| --- | --- | --- |

Kapitola 1

—

Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace

| Kapitola 2 | — | Vnitřní kontrola Komise |
| --- | --- | --- |

Kapitola 2

—

Vnitřní kontrola Komise

| Kapitola 3 | — | Rozpočtové řízení |
| --- | --- | --- |

Kapitola 3

—

Rozpočtové řízení

| Kapitola 4 | — | Příjmy |
| --- | --- | --- |

Kapitola 4

—

Příjmy

| Kapitola 5 | — | Společná zemědělská politika |
| --- | --- | --- |

Kapitola 5

—

Společná zemědělská politika

| Kapitola 6 | — | Strukturální operace: regionální politika, zaměstnanost a sociální politika, rozvoj venkova a rybolov |
| --- | --- | --- |

Kapitola 6

—

Strukturální operace: regionální politika, zaměstnanost a sociální politika, rozvoj venkova a rybolov

| Kapitola 7 | — | Vnitřní politiky včetně výzkumu |
| --- | --- | --- |

Kapitola 7

—

Vnitřní politiky včetně výzkumu

| Kapitola 8 | — | Vnější akce |
| --- | --- | --- |

Kapitola 8

—

Vnější akce

| Kapitola 9 | — | Předvstupní strategie |
| --- | --- | --- |

Kapitola 9

—

Předvstupní strategie

| Kapitola 10 | — | Administrativní výdaje |
| --- | --- | --- |

Kapitola 10

—

Administrativní výdaje

| Kapitola 11 | — | Finanční nástroje a bankovní činnosti |
| --- | --- | --- |

Kapitola 11

—

Finanční nástroje a bankovní činnosti

| Příloha I (1) | — | Finanční informace k souhrnnému rozpočtu |
| --- | --- | --- |

Příloha I (1)

—

Finanční informace k souhrnnému rozpočtu

| Příloha II (1) | — | Zprávy a stanoviska, které Účetní dvůr přijal od roku 2001 |
| --- | --- | --- |

Příloha II (1)

—

Zprávy a stanoviska, které Účetní dvůr přijal od roku 2001

---

(1)  Přílohy k výroční zprávě o plnění rozpočtu jsou uvedeny na konci této publikace.

---

KAPITOLA 1

Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace

OBSAH

Prohlášení o věrohodnosti

Spolehlivost účetní závěrky

Legalita a správnost uskutečněných operací

Informace na podporu prohlášení o věrohodnosti

Úvod

Spolehlivost účetní závěrky

Obecný kontext

Rozsah a zaměření auditu

Řízení změny Komisí

Konsolidovaná počáteční rozvaha k 1. lednu 2005

Konsolidovaná účetní závěrka k 31. prosinci 2005

Legalita a správnost uskutečněných operací

Přístup Účetního dvora

Výsledky auditu za rok 2005

PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

I.

| I. | Podle ustanovení čl. 248 Smlouvy přezkoumal Účetní dvůr „konečnou roční účetní závěrku Evropských společenství“, která se skládá z „konsolidovaných finančních výkazů a konsolidovaných zpráv o plnění rozpočtu“ za rozpočtový rok 2005 (1). |
| --- | --- |

Podle ustanovení čl. 248 Smlouvy přezkoumal Účetní dvůr „konečnou roční účetní závěrku Evropských společenství“, která se skládá z „konsolidovaných finančních výkazů a konsolidovaných zpráv o plnění rozpočtu“ za rozpočtový rok 2005 (1).

| II. | V souladu s finančním nařízením ze dne 25. června 2002 se „konsolidované finanční výkazy“ poprvé sestavují na základě účetních pravidel, která přijal účetní Komise a kterými se zásady akruálního účetnictví přizpůsobují specifickému prostředí Společenství (2), zatímco „konsolidované zprávy o plnění rozpočtu“ nadále vycházejí především z pohybů hotovosti. Přechod na akruální účetnictví vyžadoval převedení počáteční rozvahy k 1. lednu 2005 na srovnatelný základ a významné změny v prezentaci (3) a obsahu (4)„konsolidovaných finančních výkazů“. |
| --- | --- |

II.

V souladu s finančním nařízením ze dne 25. června 2002 se „konsolidované finanční výkazy“ poprvé sestavují na základě účetních pravidel, která přijal účetní Komise a kterými se zásady akruálního účetnictví přizpůsobují specifickému prostředí Společenství (2), zatímco „konsolidované zprávy o plnění rozpočtu“ nadále vycházejí především z pohybů hotovosti. Přechod na akruální účetnictví vyžadoval převedení počáteční rozvahy k 1. lednu 2005 na srovnatelný základ a významné změny v prezentaci (3) a obsahu (4)„konsolidovaných finančních výkazů“.

| III. | „Konečnou roční účetní závěrku Evropských společenství“ konsoliduje účetní Komise a schvaluje Komise. Účetní dvůr je povinen na základě svého auditu předložit Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací. |
| --- | --- |

III.

„Konečnou roční účetní závěrku Evropských společenství“ konsoliduje účetní Komise a schvaluje Komise. Účetní dvůr je povinen na základě svého auditu předložit Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací.

| IV. | Účetní dvůr provedl audit v souladu se svými zásadami a standardy, které vycházejí z mezinárodních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství. Tento audit poskytl Účetnímu dvoru objektivní základ pro vyjádření níže uvedeného stanoviska. V případě příjmů byl rozsah auditu Účetního dvora omezen. Za prvé, vlastní zdroje odvozené z DPH a HND jsou založeny na makroekonomických statistikách, u kterých Účetní dvůr nemůže přímo prověřit údaje, ze kterých vycházejí, a za druhé, audity vlastních zdrojů nemohou obsáhnout dovozy, které nebyly pod celním dohledem. |
| --- | --- |

IV.

Účetní dvůr provedl audit v souladu se svými zásadami a standardy, které vycházejí z mezinárodních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství. Tento audit poskytl Účetnímu dvoru objektivní základ pro vyjádření níže uvedeného stanoviska. V případě příjmů byl rozsah auditu Účetního dvora omezen. Za prvé, vlastní zdroje odvozené z DPH a HND jsou založeny na makroekonomických statistikách, u kterých Účetní dvůr nemůže přímo prověřit údaje, ze kterých vycházejí, a za druhé, audity vlastních zdrojů nemohou obsáhnout dovozy, které nebyly pod celním dohledem.

Spolehlivost účetní závěrky

V.

| V. | Podle názoru Účetního dvora byla „konečná roční účetní závěrka Evropských společenství“ sestavena v souladu s ustanoveními finančního nařízení ze dne 25. června 2002 a s účetními pravidly, která přijal účetní Komise. Vyjma důsledků vyplývajících z připomínek v bodech VI–VIII věrně odráží ve všech podstatných ohledech finanční situaci Společenství k 31. prosinci 2005 a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok. |
| --- | --- |

Podle názoru Účetního dvora byla „konečná roční účetní závěrka Evropských společenství“ sestavena v souladu s ustanoveními finančního nařízení ze dne 25. června 2002 a s účetními pravidly, která přijal účetní Komise. Vyjma důsledků vyplývajících z připomínek v bodech VI–VIII věrně odráží ve všech podstatných ohledech finanční situaci Společenství k 31. prosinci 2005 a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok.

| VI. | Účetní dvůr konstatuje, že v rámci složitého přechodu (viz bod II) nebyl stávající rámec finančního výkaznictví uplatňován jednotně a soustavně, zejména pokud jde o oddělení účetních období, a účetní systémy v některých generálních ředitelstvích Komise nebyly schopny zajistit kvalitu finančních informací, což vedlo k množství oprav po předložení předběžné účetní závěrky (viz body VII a VIII). |
| --- | --- |

VI.

Účetní dvůr konstatuje, že v rámci složitého přechodu (viz bod II) nebyl stávající rámec finančního výkaznictví uplatňován jednotně a soustavně, zejména pokud jde o oddělení účetních období, a účetní systémy v některých generálních ředitelstvích Komise nebyly schopny zajistit kvalitu finančních informací, což vedlo k množství oprav po předložení předběžné účetní závěrky (viz body VII a VIII).

| VII. | Audit Účetního dvora odhalil chyby v částkách vedených v účetním systému jako faktury/prohlášení o výdajích a předběžné financování, které po opravách předběžné účetní závěrky stále mají čistý dopad na níže uvedené části konsolidovaných finančních výkazů (viz bod VIII):






  a) | Konsolidovaná počáteční rozvaha k 1. lednu 2005, kterou se provedla účetní oprava konsolidované konečné rozvahy k 31. prosinci 2004 na základě nových účetních zásad akruálního účetnictví, nadhodnocuje pohledávky o přibližně 47 milionů EUR a celkovou částku dlouhodobého a krátkodobého předběžného financování o zhruba 179 milionů EUR. Čistá aktiva jsou tak nadhodnocena o zhruba 132 milionů EUR. |
| --- | --- | --- |

VII.

Audit Účetního dvora odhalil chyby v částkách vedených v účetním systému jako faktury/prohlášení o výdajích a předběžné financování, které po opravách předběžné účetní závěrky stále mají čistý dopad na níže uvedené části konsolidovaných finančních výkazů (viz bod VIII):

a)

Konsolidovaná počáteční rozvaha k 1. lednu 2005, kterou se provedla účetní oprava konsolidované konečné rozvahy k 31. prosinci 2004 na základě nových účetních zásad akruálního účetnictví, nadhodnocuje pohledávky o přibližně 47 milionů EUR a celkovou částku dlouhodobého a krátkodobého předběžného financování o zhruba 179 milionů EUR. Čistá aktiva jsou tak nadhodnocena o zhruba 132 milionů EUR.

| b) | Chyby, na něž bylo poukázáno výše v bodě a), ovlivnily konsolidovanou konečnou rozvahu k 31. prosinci 2005, která nadhodnocuje pohledávky o přibližně 508 milionů EUR a celkovou částku dlouhodobého a krátkodobého předběžného financování o zhruba 822 milionů EUR. Čistá aktiva jsou tak nadhodnocena o zhruba 314 milionů EUR. |
| --- | --- |

b)

Chyby, na něž bylo poukázáno výše v bodě a), ovlivnily konsolidovanou konečnou rozvahu k 31. prosinci 2005, která nadhodnocuje pohledávky o přibližně 508 milionů EUR a celkovou částku dlouhodobého a krátkodobého předběžného financování o zhruba 822 milionů EUR. Čistá aktiva jsou tak nadhodnocena o zhruba 314 milionů EUR.

| VIII. | Audit Účetního dvora rovněž potvrdil obecnou výhradu generálního ředitele pro vzdělávání a kulturu, která se týkala nedostatečné jistoty, pokud jde o správnost podílu jeho generálního ředitelství na celkových částkách, včetně částek jak v konsolidované počáteční rozvaze k 1. lednu 2005 (aktiva ve výši 572,5 milionu EUR a pasiva ve výši 198,5 milionu EUR), tak konsolidované konečné rozvaze k 31. prosinci 2005 (aktiva ve výši 382,7 milionů EUR a pasiva ve výši 187,3 milionu EUR). Vzhledem k výskytu opomenutí a duplicitních či nesprávných záznamů u tohoto generálního ředitelství není možno nadhodnocení a podhodnocení jeho podílu na aktivech a pasivech kvantifikovat. |
| --- | --- |

VIII.

Audit Účetního dvora rovněž potvrdil obecnou výhradu generálního ředitele pro vzdělávání a kulturu, která se týkala nedostatečné jistoty, pokud jde o správnost podílu jeho generálního ředitelství na celkových částkách, včetně částek jak v konsolidované počáteční rozvaze k 1. lednu 2005 (aktiva ve výši 572,5 milionu EUR a pasiva ve výši 198,5 milionu EUR), tak konsolidované konečné rozvaze k 31. prosinci 2005 (aktiva ve výši 382,7 milionů EUR a pasiva ve výši 187,3 milionu EUR). Vzhledem k výskytu opomenutí a duplicitních či nesprávných záznamů u tohoto generálního ředitelství není možno nadhodnocení a podhodnocení jeho podílu na aktivech a pasivech kvantifikovat.

Legalita a správnost uskutečněných operací

IX.

| IX. | V oblastech, v nichž jsou systémy dohledu a kontroly zavedeny způsobem, který zajišťuje odpovídající řízení rizika, jsou operace, na nichž se zakládá konečná roční účetní závěrka Evropských společenství, ve svém souhrnu legální a správné. Platí to pro příjmy, závazky a platby za správní výdaje a předvstupní strategii s výjimkou programu SAPARD. Navíc pokud jde o výdaje na společnou zemědělskou politiku (SZP), z auditu Účetního dvora vyplývá, že pokud je integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) řádně používán, je účinným nástrojem, který snižuje riziko nesprávných výdajů. |
| --- | --- |

V oblastech, v nichž jsou systémy dohledu a kontroly zavedeny způsobem, který zajišťuje odpovídající řízení rizika, jsou operace, na nichž se zakládá konečná roční účetní závěrka Evropských společenství, ve svém souhrnu legální a správné. Platí to pro příjmy, závazky a platby za správní výdaje a předvstupní strategii s výjimkou programu SAPARD. Navíc pokud jde o výdaje na společnou zemědělskou politiku (SZP), z auditu Účetního dvora vyplývá, že pokud je integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) řádně používán, je účinným nástrojem, který snižuje riziko nesprávných výdajů.

| X. | Aniž by bylo zpochybněno stanovisko vyjádřené v bodě IX, Účetní dvůr zdůrazňuje, že v oblasti předvstupní strategie stále existují významná rizika pro všechny programy a nástroje na úrovni prováděcích organizací v přistupujících a kandidátských zemích. |
| --- | --- |

X.

Aniž by bylo zpochybněno stanovisko vyjádřené v bodě IX, Účetní dvůr zdůrazňuje, že v oblasti předvstupní strategie stále existují významná rizika pro všechny programy a nástroje na úrovni prováděcích organizací v přistupujících a kandidátských zemích.

| XI. | Účetní dvůr konstatuje, že v ostatních oblastech jsou platby stále významně postiženy chybami a Komise a členské i další přijímající státy musí zvýšit své úsilí při zavádění odpovídajících systémů dohledu a kontroly, aby se zlepšilo řešení souvisejících rizik. Jedná se o tyto oblasti, jak jsou popsány níže: společnou zemědělskou politiku, strukturální opatření, vnitřní politiky a vnější akce.






  a) | V případě výdajů na SZP Účetní dvůr zjistil skutečnosti svědčíčí o tom, že výdaje, které nejsou součástí IACS nebo u nichž se IACS použil nedostatečným způsobem nebo byl zaveden teprve nedávno, představují větší riziko, protože kontrolní systémy nejsou natolik účelné. Kromě toho jsou ověřování a potvrzování platnosti výsledků inspekcí IACS nezávislým subjektem nedostatečné a žádosti o podporu EU nejsou tímto subjektem obvykle kontrolovány na místě. Systémy schvalování a kontroly po uskutečnění plateb dotací SZP, na které se nevztahuje IACS, neposkytují dostatečnou jistotu, pokud jde o dodržování právních předpisů Společenství. Účetní dvůr dospěl k závěru, že výdaje na SZP jsou ve svém úhrnu stále významně postiženy chybami. |
| --- | --- | --- |

XI.

Účetní dvůr konstatuje, že v ostatních oblastech jsou platby stále významně postiženy chybami a Komise a členské i další přijímající státy musí zvýšit své úsilí při zavádění odpovídajících systémů dohledu a kontroly, aby se zlepšilo řešení souvisejících rizik. Jedná se o tyto oblasti, jak jsou popsány níže: společnou zemědělskou politiku, strukturální opatření, vnitřní politiky a vnější akce.

a)

V případě výdajů na SZP Účetní dvůr zjistil skutečnosti svědčíčí o tom, že výdaje, které nejsou součástí IACS nebo u nichž se IACS použil nedostatečným způsobem nebo byl zaveden teprve nedávno, představují větší riziko, protože kontrolní systémy nejsou natolik účelné. Kromě toho jsou ověřování a potvrzování platnosti výsledků inspekcí IACS nezávislým subjektem nedostatečné a žádosti o podporu EU nejsou tímto subjektem obvykle kontrolovány na místě. Systémy schvalování a kontroly po uskutečnění plateb dotací SZP, na které se nevztahuje IACS, neposkytují dostatečnou jistotu, pokud jde o dodržování právních předpisů Společenství. Účetní dvůr dospěl k závěru, že výdaje na SZP jsou ve svém úhrnu stále významně postiženy chybami.

| b) | b) Pokud jde o strukturální opatření, Účetní dvůr zjistil, že Komise neprovádí efektivní dohled, který by snížil riziko, že kontroly delegované na členské státy nezabrání proplacení nadhodnocených nebo nezpůsobilých výdajů. Účetní dvůr zjistil, že výdaje u obou programových období (1994–1999 a 2000–2006) nebyly bez významných nesrovnalostí. Některé programy z období 1994–1999 byly uzavřeny bez řádných podkladů. |
| --- | --- |

b)

b) Pokud jde o strukturální opatření, Účetní dvůr zjistil, že Komise neprovádí efektivní dohled, který by snížil riziko, že kontroly delegované na členské státy nezabrání proplacení nadhodnocených nebo nezpůsobilých výdajů. Účetní dvůr zjistil, že výdaje u obou programových období (1994–1999 a 2000–2006) nebyly bez významných nesrovnalostí. Některé programy z období 1994–1999 byly uzavřeny bez řádných podkladů.

| c) | U vnitřních politik navzdory pokroku v některých oblastech zjistil audit Účetního dvora nedostatky v systémech dohledu a kontroly, které vedly k významnému výskytu chyb u plateb příjemcům. Chyby vyplývají hlavně ze složitých systémů úhrady výdajů a nejasných postupů a pokynů, kterými se řídí jednotlivé programy. |
| --- | --- |

c)

U vnitřních politik navzdory pokroku v některých oblastech zjistil audit Účetního dvora nedostatky v systémech dohledu a kontroly, které vedly k významnému výskytu chyb u plateb příjemcům. Chyby vyplývají hlavně ze složitých systémů úhrady výdajů a nejasných postupů a pokynů, kterými se řídí jednotlivé programy.

| d) | U vnějších akcí nejsou zatím zlepšení systémů dohledu a kontroly Komise patrná na úrovni prováděcích organizací, kde se stále vyskytuje významný počet chyb, které vyplývají z nedostatku komplexní koncepce dohledu, kontroly a auditu těchto organizací. |
| --- | --- |

d)

U vnějších akcí nejsou zatím zlepšení systémů dohledu a kontroly Komise patrná na úrovni prováděcích organizací, kde se stále vyskytuje významný počet chyb, které vyplývají z nedostatku komplexní koncepce dohledu, kontroly a auditu těchto organizací.

14. září 2006

Hubert WEBER

předseda

| Evropský účetní dvůr |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Evropský účetní dvůr

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| INFORMACE NA PODPORU PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI |
| Úvod |
| 1.1 | Na základě ustanovení článku 248 Smlouvy o ES předkládá Účetní dvůr Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti účtů a legalitě a správnosti uskutečněných operací (dále jen „DAS“, z francouzského déclaration d'assurance). Smlouva dále zmocňuje Účetní dvůr, aby toto prohlášení doplnil o zvláštní posouzení každé podstatné oblasti činnosti Společenství. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

INFORMACE NA PODPORU PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Úvod

1.1

Na základě ustanovení článku 248 Smlouvy o ES předkládá Účetní dvůr Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti účtů a legalitě a správnosti uskutečněných operací (dále jen „DAS“, z francouzského déclaration d'assurance). Smlouva dále zmocňuje Účetní dvůr, aby toto prohlášení doplnil o zvláštní posouzení každé podstatné oblasti činnosti Společenství.

déclaration d'assurance

| 1.2 | Cílem práce týkající se spolehlivosti účetní závěrky Evropských společenství je získat dostatečné podklady pro závěry o tom, do jaké míry byly příjmy, výdaje, aktiva a pasiva řádně zaevidovány a zda roční účetní závěrka věrně odráží finanční situaci ke konci roku (viz body 1.5–1.58). |
| --- | --- |

1.2

Cílem práce týkající se spolehlivosti účetní závěrky Evropských společenství je získat dostatečné podklady pro závěry o tom, do jaké míry byly příjmy, výdaje, aktiva a pasiva řádně zaevidovány a zda roční účetní závěrka věrně odráží finanční situaci ke konci roku (viz body 1.5–1.58).

| 1.3 | Cílem práce týkající se legality a správnosti uskutečněných operací je získat dostatečné důkazy, ať přímé či nepřímé, pro vyjádření stanoviska, zda jsou uskutečněné operace v souladu s platnými předpisy nebo smluvními ustanoveními a zda byly správně vypočítány (horizontální otázky: viz body 1.59–1.65 této kapitoly, podrobnosti: viz kapitoly 2 a 4 až 10). |
| --- | --- |

1.3

Cílem práce týkající se legality a správnosti uskutečněných operací je získat dostatečné důkazy, ať přímé či nepřímé, pro vyjádření stanoviska, zda jsou uskutečněné operace v souladu s platnými předpisy nebo smluvními ustanoveními a zda byly správně vypočítány (horizontální otázky: viz body 1.59–1.65 této kapitoly, podrobnosti: viz kapitoly 2 a 4 až 10).

| 1.4 | Jelikož Komise nepředložila systematické ukazatele (5), předkládá Účetní dvůr určité ukazatele pro sledování pokroku při zlepšování vnitřní kontroly jak celkově, tak pro každou oblast příjmů a výdajů zvlášť (viz přílohy k této kapitole a ke kapitolám 2 a 4 až 10). |
| --- | --- |

1.4

Jelikož Komise nepředložila systematické ukazatele (5), předkládá Účetní dvůr určité ukazatele pro sledování pokroku při zlepšování vnitřní kontroly jak celkově, tak pro každou oblast příjmů a výdajů zvlášť (viz přílohy k této kapitole a ke kapitolám 2 a 4 až 10).

5

Spolehlivost účetní závěrky

Obecný kontext

| 1.5 | Připomínky Účetního dvora se týkají konečné roční účetní závěrky za rozpočtový rok 2005, kterou sestavil účetní Komise a schválila Komise v souladu s články 128 a 129 finančního nařízení ze dne 25. června 2002 (6) a která byla zaslána Účetnímu dvoru dne 28. července 2006. Roční účetní závěrka obsahuje „konsolidované finanční výkazy“, které zahrnují především rozvahu zachycující aktiva a pasiva ke konci daného roku, a „konsolidované zprávy o plnění rozpočtu“, které zaznamenávají příjmy a výdaje za daný rok. |
| --- | --- |

1.5

Připomínky Účetního dvora se týkají konečné roční účetní závěrky za rozpočtový rok 2005, kterou sestavil účetní Komise a schválila Komise v souladu s články 128 a 129 finančního nařízení ze dne 25. června 2002 (6) a která byla zaslána Účetnímu dvoru dne 28. července 2006. Roční účetní závěrka obsahuje „konsolidované finanční výkazy“, které zahrnují především rozvahu zachycující aktiva a pasiva ke konci daného roku, a „konsolidované zprávy o plnění rozpočtu“, které zaznamenávají příjmy a výdaje za daný rok.

6

| 1.6 | Rozpočtový rok 2005 byl zásadním milníkem při zavádění nových prvků akčního plánu modernizace účetního systému Společenství, který Komise přijala 17. prosince 2002 (7). Jednalo se o reakci na řadu předchozích připomínek Účetního dvora, která zohledňovala ustanovení finančního nařízení (zejména článků 123 až 138): |
| --- | --- |

1.6

Rozpočtový rok 2005 byl zásadním milníkem při zavádění nových prvků akčního plánu modernizace účetního systému Společenství, který Komise přijala 17. prosince 2002 (7). Jednalo se o reakci na řadu předchozích připomínek Účetního dvora, která zohledňovala ustanovení finančního nařízení (zejména článků 123 až 138):

7

| — | od prvního ledna 2005 musí být konsolidovaná účetní závěrka sestavována podle zásad akruálního účetnictví, zatímco konsolidované zprávy o plnění rozpočtu stále vycházejí z pohybů hotovosti, jak to předpokládá finanční nařízení, |
| --- | --- |

—

od prvního ledna 2005 musí být konsolidovaná účetní závěrka sestavována podle zásad akruálního účetnictví, zatímco konsolidované zprávy o plnění rozpočtu stále vycházejí z pohybů hotovosti, jak to předpokládá finanční nařízení,

| — | i když se obsah rozpočtového výkaznictví nezměnil, účetní závěrka musí obsahovat nové prvky: účet výsledku hospodaření (včetně vykazování podle segmentů), tabulku finančních toků a výkaz změn čistých aktiv, |
| --- | --- |

—

i když se obsah rozpočtového výkaznictví nezměnil, účetní závěrka musí obsahovat nové prvky: účet výsledku hospodaření (včetně vykazování podle segmentů), tabulku finančních toků a výkaz změn čistých aktiv,

| — | rozsah konsolidace byl poprvé rozšířen i na různé subjekty Společenství, |
| --- | --- |

—

rozsah konsolidace byl poprvé rozšířen i na různé subjekty Společenství,

| — | musel být zaveden nový účetní systém, který zajišťuje, že se v plném rozsahu zaznamenává každá účetní událost v okamžiku, kdy k ní dojde, a nikoli jen každý pohyb hotovosti. Díky tomu by interní uživatelé měli dostávat úplnější a relevantnější informace, které jim budou sloužit jako nástroj rozhodování. To by se také mělo odrazit ve větší průhlednosti a vyšší informační hodnotě údajů pro externí čtenáře. |
| --- | --- |

—

musel být zaveden nový účetní systém, který zajišťuje, že se v plném rozsahu zaznamenává každá účetní událost v okamžiku, kdy k ní dojde, a nikoli jen každý pohyb hotovosti. Díky tomu by interní uživatelé měli dostávat úplnější a relevantnější informace, které jim budou sloužit jako nástroj rozhodování. To by se také mělo odrazit ve větší průhlednosti a vyšší informační hodnotě údajů pro externí čtenáře.

Účetnictví na akruální bázi: Základní význam účetnictví na akruální bázi spočívá v tom, že přesouvá zaměření účtů ze zaznamenávání hotovostních operací na vykazování „nároků a závazků“ v okamžiku jejich uznání.Dále jsou uvedeny nejvýznamnější dopady přechodu na akruální účetnictví na konsolidovanou účetní závěrku.Předběžné financování: Tato položka se nyní v rozvaze objevuje jako „aktivum“. Představuje zálohy vyplacené příjemcům, které dosud nebyly využity nebo k nimž nebylo předloženo prohlášení o výdajích (28 000 milionů EUR).Závazky: Částky jsou zaúčtovány jako náklady, jakmile je schvalující útvary uznají za vzniklé a způsobilé (74 200 milionů EUR).Oddělení účetních období: Operace uskutečněné během určitého roku musí být zaúčtovány v účetním období, k němuž se vztahují.Výše uvedené číselné údaje jsou převzaty přímo z konečné roční účetní závěrky Evropských společenství (počáteční rozvahy k 1. lednu 2005).

Účetnictví na akruální bázi:

Předběžné financování:

Závazky:

Oddělení účetních období:

Rozsah a zaměření auditu

| 1.7 | Audit Účetního dvora se v souvislosti se spolehlivostí účetní závěrky zaměřil na: |
| --- | --- |

1.7

Audit Účetního dvora se v souvislosti se spolehlivostí účetní závěrky zaměřil na:

| — | řízení přechodu z účetnictví na bázi peněžních toků na účetnictví na akruální bázi, jak ho provádí Komise (viz body 1.10–1.27), |
| --- | --- |

—

řízení přechodu z účetnictví na bázi peněžních toků na účetnictví na akruální bázi, jak ho provádí Komise (viz body 1.10–1.27),

| — | ověřování přesnosti různých prvků účetní závěrky (viz body 1.28–1.58). |
| --- | --- |

—

ověřování přesnosti různých prvků účetní závěrky (viz body 1.28–1.58).

| 1.8 | Při auditní práci týkající se řízení změny Účetní dvůr posuzoval zejména to, zda: |
| --- | --- |

1.8

Při auditní práci týkající se řízení změny Účetní dvůr posuzoval zejména to, zda:

| — | Komise zajistila účelné použití příslušných účetních standardů, |
| --- | --- |

—

Komise zajistila účelné použití příslušných účetních standardů,

| — | opatření přijatá v rámci Komise přispívají k přiměřené míře jistoty, že účty jsou pravdivé a věrné. |
| --- | --- |

—

opatření přijatá v rámci Komise přispívají k přiměřené míře jistoty, že účty jsou pravdivé a věrné.

Účetní dvůr postupoval tak, že analyzoval základ pro potvrzení platnosti (podle článku 61 finančního nařízení) počáteční a konečné rozvahy za rok 2005, použitou metodiku pro oddělení účetních období a připravenost místních systémů finančního řízení, které poskytují údaje pro účty Komise.

| 1.9 | Při ověřování spolehlivosti účetní závěrky za rok 2005 se Účetní dvůr soustředil především na: |
| --- | --- |

1.9

Při ověřování spolehlivosti účetní závěrky za rok 2005 se Účetní dvůr soustředil především na:

| — | počáteční rozvahu za rok 2005 (která musí uvádět dopad změn při převádění rozvahy k 31. prosinci 2004 na srovnatelný základ podle nových účetních zásad), |
| --- | --- |

—

počáteční rozvahu za rok 2005 (která musí uvádět dopad změn při převádění rozvahy k 31. prosinci 2004 na srovnatelný základ podle nových účetních zásad),

| — | konečnou rozvahu k 31. prosinci 2005, |
| --- | --- |

—

konečnou rozvahu k 31. prosinci 2005,

| — | a pokud jde o dva výše uvedené prvky, na údaje, které nebyly v předchozím systému k dispozici, avšak musí se odrazit v akruálních účtech (předběžné financování a související záruky, faktury/prohlášení o výdajích). |
| --- | --- |

—

a pokud jde o dva výše uvedené prvky, na údaje, které nebyly v předchozím systému k dispozici, avšak musí se odrazit v akruálních účtech (předběžné financování a související záruky, faktury/prohlášení o výdajích).

Účetní dvůr postupoval tak, že provedl analytické prověrky a testy věcné správnosti komplexních vzorků.

Řízení změny Komisí

Celkové výsledky

| 1.10 | Komise musela naplánovat a provést modernizaci účetního systému v časovém a organizačním rámci, který ukládalo finanční nařízení. Jak již Účetní dvůr upozornil v předchozích výročních zprávách (8), časový plán stanovený pro nutné adaptace a potvrzení platnosti byl velmi ambiciózní. |
| --- | --- |

1.10

Komise musela naplánovat a provést modernizaci účetního systému v časovém a organizačním rámci, který ukládalo finanční nařízení. Jak již Účetní dvůr upozornil v předchozích výročních zprávách (8), časový plán stanovený pro nutné adaptace a potvrzení platnosti byl velmi ambiciózní.

8

| 1.10 | Komise zaznamenala mimořádné úsilí svých odborů přejít co nejrychleji na účetnictví na akruální bázi. |
| --- | --- |

1.10

Komise zaznamenala mimořádné úsilí svých odborů přejít co nejrychleji na účetnictví na akruální bázi.

Za účelem splnění cíle modernizace účetního systému připravila Komise velmi podrobný plán řízení projektu, který stanoví všechny základní etapy potřebné k jeho úspěšnému splnění.

| 1.11 | Zkušenosti s podobnými reformami, které provádějí veřejné správy (9), ukazují, že projekty takového rozsahu a složitosti, jako je modernizace účetnictví Společenství, se nevyhnutně potýkají s řadou různých problémů, které komplikují a brzdí jejich úplnou realizaci. Za těchto podmínek bylo dosaženo významného pokroku: |
| --- | --- |

1.11

Zkušenosti s podobnými reformami, které provádějí veřejné správy (9), ukazují, že projekty takového rozsahu a složitosti, jako je modernizace účetnictví Společenství, se nevyhnutně potýkají s řadou různých problémů, které komplikují a brzdí jejich úplnou realizaci. Za těchto podmínek bylo dosaženo významného pokroku:

9

| — | dne 1. února 2005 Komise převedla obecné účetnictví EU z účetnictví na bázi peněžních toků na účetnictví na akruální bázi. Všechny orgány a instituce a agentury Společenství zavedly nová účetní pravidla (10) a metody, novou harmonizovanou účtovou osnovu a nové konsolidované nástroje, |
| --- | --- |

—

dne 1. února 2005 Komise převedla obecné účetnictví EU z účetnictví na bázi peněžních toků na účetnictví na akruální bázi. Všechny orgány a instituce a agentury Společenství zavedly nová účetní pravidla (10) a metody, novou harmonizovanou účtovou osnovu a nové konsolidované nástroje,

10

| — | zainteresované subjekty obdržely jednotlivé a konsolidované účetní závěrky, které zahrnují nové povinné prvky a obsahují podrobnější informace o zdrojích kontrolovaných různými subjekty, nákladech na jejich činnosti a peněžním toku. |
| --- | --- |

—

zainteresované subjekty obdržely jednotlivé a konsolidované účetní závěrky, které zahrnují nové povinné prvky a obsahují podrobnější informace o zdrojích kontrolovaných různými subjekty, nákladech na jejich činnosti a peněžním toku.

| 1.11 | I přes složitost některých aspektů, různorodost problémů a velké potíže se Komisi podařilo zvládnout projekt, aniž by došlo ke zpoždění klíčových termínů. Za zmínku stojí, že: |
| --- | --- |

1.11

I přes složitost některých aspektů, různorodost problémů a velké potíže se Komisi podařilo zvládnout projekt, aniž by došlo ke zpoždění klíčových termínů. Za zmínku stojí, že:

| — | byly vyvinuty systémy IT, které podporují nové požadavky účetnictví, |
| --- | --- |

—

byly vyvinuty systémy IT, které podporují nové požadavky účetnictví,

| — | byl úspěšně realizován přechod na nový systém, což umožnilo jeho zavedení začátkem ledna 2005, |
| --- | --- |

—

byl úspěšně realizován přechod na nový systém, což umožnilo jeho zavedení začátkem ledna 2005,

| — | administrativní postupy všech útvarů Komise byly přizpůsobeny potřebám akruálního účetnictví, |
| --- | --- |

—

administrativní postupy všech útvarů Komise byly přizpůsobeny potřebám akruálního účetnictví,

| — | byly zjištěny počáteční zůstatky a potvrzena jejich platnost pro první účetní závěrku na akruální bázi, |
| --- | --- |

—

byly zjištěny počáteční zůstatky a potvrzena jejich platnost pro první účetní závěrku na akruální bázi,

| — | byl vyvinut integrovaný pokladní modul pro účtování finančních operací spravovaných generálním ředitelství pro hospodářské a finanční věci, |
| --- | --- |

—

byl vyvinut integrovaný pokladní modul pro účtování finančních operací spravovaných generálním ředitelství pro hospodářské a finanční věci,

| — | všechny útvary odhadly výši časově rozlišených výdajů ke konci každého roku, |
| --- | --- |

—

všechny útvary odhadly výši časově rozlišených výdajů ke konci každého roku,

| — | účetní závěrka Komise byla připravena a konsolidována s účetními závěrkami ostatních orgánů a agentur. |
| --- | --- |

—

účetní závěrka Komise byla připravena a konsolidována s účetními závěrkami ostatních orgánů a agentur.

Komise také splnila termíny stanovené finančním nařízením pro přípravu finančních výkazů, které jsou ve všech zásadních ohledech v souladu s mezinárodními standardy, a splnila tak svůj závazek vůči Evropskému parlamentu a Radě, pokud jde o informování o pokroku dosaženém při plnění tohoto cíle, který všichni zúčastnění považují za velmi odvážný.

| 1.12 | Tabulka 1.1
  obsahuje opatření přijatá v návaznosti na výhradu Účetního dvora ke spolehlivosti účetní závěrky, která byly vyjádřena v prohlášení o věrohodnosti za rozpočtový rok 2004, jakož i další skutečnosti, na které Účetní dvůr upozornil a které byly (částečně) vyřešeny v rámci modernizace účetního rámce Společenství. Přesto zde stále existují určité nedostatky jako u každého nového systému akruálního účetnictví takového rozsahu (viz níže). |
| --- | --- |

1.12

Tabulka 1.1
  obsahuje opatření přijatá v návaznosti na výhradu Účetního dvora ke spolehlivosti účetní závěrky, která byly vyjádřena v prohlášení o věrohodnosti za rozpočtový rok 2004, jakož i další skutečnosti, na které Účetní dvůr upozornil a které byly (částečně) vyřešeny v rámci modernizace účetního rámce Společenství. Přesto zde stále existují určité nedostatky jako u každého nového systému akruálního účetnictví takového rozsahu (viz níže).

Tabulka 1.1

| 1.12 | Komise ve svých zprávách o pokroku při modernizaci účetního systému uznávala, že určité nedostatky stále existují. |
| --- | --- |

1.12

Komise ve svých zprávách o pokroku při modernizaci účetního systému uznávala, že určité nedostatky stále existují.

Tabulka 1.1 – Opatření přijatá v návaznosti na výhradu ke spolehlivosti účetní závěrky, která byla vyjádřena v prohlášení o věrohodnosti účtů za rozpočtový rok 2004, a dopad modernizace účetního systému vzhledem k některým připomínkám uvedeným ve výroční zprávě za rok 2004

| Výhrada v prohlášení o věrohodnosti za rok 2004 | Odpovědi ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2004 | Vývoj |
| --- | --- | --- |
| V důsledku chybějících efektivních postupů vnitřní kontroly různých příjmů a záloh si Účetní dvůr nemůže být jist správností a úplností záznamů operací týkajících se položky různých pohledávek. | Komise přijímá tuto poznámku Účetního dvora, avšak konstatuje, že zavedením nového účetního systému v roce 2005 se řeší problémy, na které Účetní dvůr upozornil. | Účetní dvůr bere na vědomí důležité úsilí, které vyvinula všechna oddělení Komise i ostatní orgány a subjekty při vytváření soupisu částek předběžného financování, které byly dříve zapsány jako konečné výdaje. Nicméně na základě analýzy systémů a testů věcné správnosti dospěl k závěru, že zatím nemůže považovat částky předběžného financování uvedené v rozvaze za úplné a dostatečně spolehlivé. |
| Otázky (částečně) vyřešené v rámci modernizace účetního systému Společenství | Odpovědi ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2004 | Vývoj situace |
| Při neexistenci vhodného účetního systému byla příprava účetní závěrky sestavené ke konci roku do velké míry založena na mimoúčetních záznamech a informace použité k tomuto účelu nebyly vždy vztaženy k rozpočtovým operacím. Účetní systém se navíc v podstatě stále řídil zásadami účtování na bázi peněžních toků a neumožňoval rozlišovat mezi investičními a neinvestičními výdaji, mezi konečnými platbami a předběžným financováním, či dokonce stanovit částku dluhů a pohledávek, což mělo vliv na výpočet výsledku hospodaření. | Nový účetní systém (na akruální bázi) byl zaveden v lednu 2005. Uzávěrka účtů za rok 2004 byla provedena podle týchž pravidel a pomocí týchž systémů jako předešlý rok, jak je stanoveno ve finančním nařízení i ve sdělení Komise k modernizaci účetního systému. Rozlišování mezi investičními a neinvestičními výdaji je jedním ze zlepšení, která vyplývají ze zavedení nového účetního systému. | Od zavedení nového systému akruálního účetnictví byla většina problémů, o nichž se Účetní dvůr zmiňoval, vyřešena. Účetní závěrka se nyní sestavuje na základě informací čerpaných z účetních záznamů. Účty jsou vedeny podle obecně uznávaných účetních zásad a mezi investičními a neinvestičními výdaji se rozlišuje v okamžiku zahájení operace. Částky předběžného financování a otevřené faktury / prohlášení o výdajích jsou uvedeny v rozvaze. Tyto významné změny, které stále vyžadují od všech zúčastněných změnu kultury, však způsobily interní zpoždění při předkládání požadovaných informací a nepřesnosti v první skupině účtů vytvořených podle zásad akruálního účetnictví. |
| Účetní dvůr není schopen poskytnout jistotu, pokud jde o přesnost a úplnost částek evidovaných jako částky v držení finančních zprostředkovatelů (1 313,6 milionu EUR k 31. prosinci 2004). | Nový systém zavedený v roce 2005, který je v souladu se zásadami akruálního účetnictví, umožní Komisi lépe kontrolovat částky předběžného financování (například pro finanční zprostředkovatele). | Částky v držení finančních zprostředkovatelů by měly být od roku 2005 zapsány pod předběžným financováním. Jak však již bylo uvedeno výše (viz výhradu v prohlášení o věrohodnosti za rok 2004), Účetní dvůr zatím nemůže považovat částky předběžného financování uvedené v [předběžné] rozvaze za úplné a spolehlivé. |
| Přetrvávají další nedostatky týkající se prezentace účtů, pokud jde o některé položky zemědělských výdajů a zálohy, které nebyly provedeny, ale jsou jako takové vykazovány (modulace čili odlišení), a účtování důchodových nároků, které neutralizuje dopad na výsledek hospodaření. | Současný systém modulace se postupně ruší a změna zápisu do rozpočtových účtů během jeho posledních let se nepředpokládá. Způsob účtování o těchto položkách v obecných účtech se posuzuje v rámci přechodu na akruální účetnictví v roce 2005. Otázka důchodových nároků bude znovu řešena, až bude k dispozici standard IPSAS pro účtování o důchodech v subjektech veřejného sektoru. | Prostředky zadržené za účelem modulace se nyní až do jejich čerpání vykazují v rozvaze pod položkou předběžné financování; rozpočtové nakládání s platbami zůstalo nezměněno. Ačkoli pro tuto otázku stále není k dispozici standard IPSAS, důchodové nároky jsou od nynějška zapisovány na účet výsledku hospodaření bez odpovídající pohledávky od členských států. |
| Z příloh k účetním závěrkám nevyplývá dosud dostatečně a přesně, že oddělení Komise nebo členské státy pravděpodobně provedou dodatečné opravy některých operací, ani z nich nevyplývá možný rozsah takových oprav. Kromě toho existují další nejistoty, které mohou účetní závěrky dočasně ovlivnit. | Konečná účetní závěrka za rok 2004 obsahuje dodatečnou poznámku, že u většiny plateb provedených během roku se jedná o platby předběžné, které podléhají různým podmínkám. Komise má zavedena nová účetní pravidla, jejichž účinky by se měly projevit v účetní závěrce za rok 2005. Komise rovněž analyzuje možnost zlepšit informace o finančních dopadech provedených oprav, které se týkají předchozích let. Pokud jde o ostatní nejistoty (např. stanovisko s výhradami či negativní stanovisko certifikujících subjektů nebo odložení rozhodnutí Komise o finančním schválení účtů platebních agentur), mají příslušné výdaje obecně omezený rozsah. | Na rozdíl od minulosti obsahují přílohy více informací o tom, že oddělení Komise nebo členské státy pravděpodobně provedou dodatečné opravy některých operací. Jasně a přesně se však nerozlišuje mezi výdaji, které byly ověřeny a následně schváleny, a výdaji, které budou dále ověřovány. |

Výhrada v prohlášení o věrohodnosti za rok 2004

Odpovědi ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2004

Vývoj

V důsledku chybějících efektivních postupů vnitřní kontroly různých příjmů a záloh si Účetní dvůr nemůže být jist správností a úplností záznamů operací týkajících se položky různých pohledávek.

Komise přijímá tuto poznámku Účetního dvora, avšak konstatuje, že zavedením nového účetního systému v roce 2005 se řeší problémy, na které Účetní dvůr upozornil.

Účetní dvůr bere na vědomí důležité úsilí, které vyvinula všechna oddělení Komise i ostatní orgány a subjekty při vytváření soupisu částek předběžného financování, které byly dříve zapsány jako konečné výdaje. Nicméně na základě analýzy systémů a testů věcné správnosti dospěl k závěru, že zatím nemůže považovat částky předběžného financování uvedené v rozvaze za úplné a dostatečně spolehlivé.

Otázky (částečně) vyřešené v rámci modernizace účetního systému Společenství

Odpovědi ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2004

Vývoj situace

Při neexistenci vhodného účetního systému byla příprava účetní závěrky sestavené ke konci roku do velké míry založena na mimoúčetních záznamech a informace použité k tomuto účelu nebyly vždy vztaženy k rozpočtovým operacím. Účetní systém se navíc v podstatě stále řídil zásadami účtování na bázi peněžních toků a neumožňoval rozlišovat mezi investičními a neinvestičními výdaji, mezi konečnými platbami a předběžným financováním, či dokonce stanovit částku dluhů a pohledávek, což mělo vliv na výpočet výsledku hospodaření.

Nový účetní systém (na akruální bázi) byl zaveden v lednu 2005. Uzávěrka účtů za rok 2004 byla provedena podle týchž pravidel a pomocí týchž systémů jako předešlý rok, jak je stanoveno ve finančním nařízení i ve sdělení Komise k modernizaci účetního systému. Rozlišování mezi investičními a neinvestičními výdaji je jedním ze zlepšení, která vyplývají ze zavedení nového účetního systému.

Od zavedení nového systému akruálního účetnictví byla většina problémů, o nichž se Účetní dvůr zmiňoval, vyřešena. Účetní závěrka se nyní sestavuje na základě informací čerpaných z účetních záznamů. Účty jsou vedeny podle obecně uznávaných účetních zásad a mezi investičními a neinvestičními výdaji se rozlišuje v okamžiku zahájení operace. Částky předběžného financování a otevřené faktury / prohlášení o výdajích jsou uvedeny v rozvaze. Tyto významné změny, které stále vyžadují od všech zúčastněných změnu kultury, však způsobily interní zpoždění při předkládání požadovaných informací a nepřesnosti v první skupině účtů vytvořených podle zásad akruálního účetnictví.

Účetní dvůr není schopen poskytnout jistotu, pokud jde o přesnost a úplnost částek evidovaných jako částky v držení finančních zprostředkovatelů (1 313,6 milionu EUR k 31. prosinci 2004).

Nový systém zavedený v roce 2005, který je v souladu se zásadami akruálního účetnictví, umožní Komisi lépe kontrolovat částky předběžného financování (například pro finanční zprostředkovatele).

Částky v držení finančních zprostředkovatelů by měly být od roku 2005 zapsány pod předběžným financováním. Jak však již bylo uvedeno výše (viz výhradu v prohlášení o věrohodnosti za rok 2004), Účetní dvůr zatím nemůže považovat částky předběžného financování uvedené v [předběžné] rozvaze za úplné a spolehlivé.

Přetrvávají další nedostatky týkající se prezentace účtů, pokud jde o některé položky zemědělských výdajů a zálohy, které nebyly provedeny, ale jsou jako takové vykazovány (modulace čili odlišení), a účtování důchodových nároků, které neutralizuje dopad na výsledek hospodaření.

Současný systém modulace se postupně ruší a změna zápisu do rozpočtových účtů během jeho posledních let se nepředpokládá. Způsob účtování o těchto položkách v obecných účtech se posuzuje v rámci přechodu na akruální účetnictví v roce 2005. Otázka důchodových nároků bude znovu řešena, až bude k dispozici standard IPSAS pro účtování o důchodech v subjektech veřejného sektoru.

Prostředky zadržené za účelem modulace se nyní až do jejich čerpání vykazují v rozvaze pod položkou předběžné financování; rozpočtové nakládání s platbami zůstalo nezměněno. Ačkoli pro tuto otázku stále není k dispozici standard IPSAS, důchodové nároky jsou od nynějška zapisovány na účet výsledku hospodaření bez odpovídající pohledávky od členských států.

Z příloh k účetním závěrkám nevyplývá dosud dostatečně a přesně, že oddělení Komise nebo členské státy pravděpodobně provedou dodatečné opravy některých operací, ani z nich nevyplývá možný rozsah takových oprav. Kromě toho existují další nejistoty, které mohou účetní závěrky dočasně ovlivnit.

Konečná účetní závěrka za rok 2004 obsahuje dodatečnou poznámku, že u většiny plateb provedených během roku se jedná o platby předběžné, které podléhají různým podmínkám. Komise má zavedena nová účetní pravidla, jejichž účinky by se měly projevit v účetní závěrce za rok 2005. Komise rovněž analyzuje možnost zlepšit informace o finančních dopadech provedených oprav, které se týkají předchozích let. Pokud jde o ostatní nejistoty (např. stanovisko s výhradami či negativní stanovisko certifikujících subjektů nebo odložení rozhodnutí Komise o finančním schválení účtů platebních agentur), mají příslušné výdaje obecně omezený rozsah.

Na rozdíl od minulosti obsahují přílohy více informací o tom, že oddělení Komise nebo členské státy pravděpodobně provedou dodatečné opravy některých operací. Jasně a přesně se však nerozlišuje mezi výdaji, které byly ověřeny a následně schváleny, a výdaji, které budou dále ověřovány.

Zjištění na úrovni Komise

Interní zpoždění prací na účetní závěrce Komise za rok 2005

| 1.13 | Klíčovými prvky při přípravě účetní závěrky Komise za rok 2005 byly realizace metodiky oddělení účetních období/pokynů vydaných účetním Komise v jednotlivých generálních ředitelstvích a potvrzení platnosti počátečních a konečných zůstatků všemi schvalujícími osobami (11). Tato potvrzení platnosti se ve většině případů opozdila, zejména na úrovni provozních generálních ředitelství. |
| --- | --- |

1.13

Klíčovými prvky při přípravě účetní závěrky Komise za rok 2005 byly realizace metodiky oddělení účetních období/pokynů vydaných účetním Komise v jednotlivých generálních ředitelstvích a potvrzení platnosti počátečních a konečných zůstatků všemi schvalujícími osobami (11). Tato potvrzení platnosti se ve většině případů opozdila, zejména na úrovni provozních generálních ředitelství.

11

| 1.13 | Z pohledu náročných interních pracovních harmonogramů stanovených generálním ředitelství pro rozpočet ke zpoždění některých termínů opravdu došlo. Dobrý pracovní program má obvykle určitou časovou rezervu pro případ možného zpoždění. A to byl případ harmonogramů Komise. I přes tato interní zpoždění však byla Komise schopna splnit termín stanovený ve finančním nařízení a předložit finanční výkazy včas. |
| --- | --- |

1.13

Z pohledu náročných interních pracovních harmonogramů stanovených generálním ředitelství pro rozpočet ke zpoždění některých termínů opravdu došlo. Dobrý pracovní program má obvykle určitou časovou rezervu pro případ možného zpoždění. A to byl případ harmonogramů Komise. I přes tato interní zpoždění však byla Komise schopna splnit termín stanovený ve finančním nařízení a předložit finanční výkazy včas.

| 1.14 | U mnoha generálních ředitelství, která byla předmětem auditu Účetního dvora, bylo zjištěno několik nedostatků týkajících se potvrzování platnosti údajů: slabý dohled, nedostatek pracovníků pověřených tímto úkolem a neodpovídající dokumentace provedených prací. Číselné údaje, které předložila některá provozní generální ředitelství ve finanční příloze výročních zpráv o činnosti, obsahovaly chyby (viz bod 1.16). |
| --- | --- |

1.14

U mnoha generálních ředitelství, která byla předmětem auditu Účetního dvora, bylo zjištěno několik nedostatků týkajících se potvrzování platnosti údajů: slabý dohled, nedostatek pracovníků pověřených tímto úkolem a neodpovídající dokumentace provedených prací. Číselné údaje, které předložila některá provozní generální ředitelství ve finanční příloze výročních zpráv o činnosti, obsahovaly chyby (viz bod 1.16).

| 1.14 | Útvary Komise vyvíjely v období téměř dvou let velké úsilí, aby zjistily a zaznamenaly údaje, které ve starém systému dříve nebyly. |
| --- | --- |

1.14

Útvary Komise vyvíjely v období téměř dvou let velké úsilí, aby zjistily a zaznamenaly údaje, které ve starém systému dříve nebyly.

Pro účely první rozvahy provedla všechna generální ředitelství několik kontrol a ověření těchto údajů, přičemž na závěr všechna ředitelství, s výjimkou jediného, své počáteční a konečné rozvahy potvrdila.

Komise si je vědoma, že je třeba zlepšit podmínky pro kontrolu účetnictví. Aktualizace/zlepšení podmínek kontroly je plánováno jako střednědobý projekt. Některé kroky byly provedeny v průběhu roku 2005, další budou ukončeny v roce 2006 a 2007.

V roce 2005 poskytla generální ředitelství poprvé úplné číselné údaje. Určité nedostatky se objevily při rozdělení účtů podle generálních ředitelství, v jejichž důsledku obsahovaly finanční přílohy jednotlivých ročních zpráv o činnosti některých generálních ředitelství drobné chyby, které však neměly dopad na účetní závěrku Komise jako celku.

| 1.15 | Různé schvalující osoby před předložením účetní závěrky často nedovedly do konečné podoby/formálně neschválily jednotlivé metodiky pro generální ředitelství. Účetní zápisy v rámci oddělení účetních období pro počáteční a konečné zůstatky tak byly provedeny bez formálně schváleného metodického základu, kterým by se na úrovni generálních ředitelství zavedla celková metodika oddělení účetních období/pokyny vydané účetním Komise. |
| --- | --- |

1.15

Různé schvalující osoby před předložením účetní závěrky často nedovedly do konečné podoby/formálně neschválily jednotlivé metodiky pro generální ředitelství. Účetní zápisy v rámci oddělení účetních období pro počáteční a konečné zůstatky tak byly provedeny bez formálně schváleného metodického základu, kterým by se na úrovni generálních ředitelství zavedla celková metodika oddělení účetních období/pokyny vydané účetním Komise.

| 1.15 | Vzhledem k tomu, že ve veřejném sektoru neexistovala žádná referenční kritéria pro oddělení účetních období, byl před stanovením postupu upřednostněn konečný výpočet oddělení účetních období. |
| --- | --- |

1.15

Vzhledem k tomu, že ve veřejném sektoru neexistovala žádná referenční kritéria pro oddělení účetních období, byl před stanovením postupu upřednostněn konečný výpočet oddělení účetních období.

Nicméně, pokud jde o metodiku oddělení účetních období, poskytly útvary odpovědné za vedení účetnictví jasný návod, který by měly všechny útvary dodržovat. Generální ředitelství si pouze musí vybrat některou z metodických možností v závislosti na faktorech, které jsou specifické pro jejich daný sektor.

I když forma všech použitých metodik nebyla stanovena, byla již učiněna opatření k zajištění správného provádění: provedení kontroly a poskytnutí zpětné vazby, organizování seminářů a poskytnutí podrobnějších instrukcí útvarům.

| 1.16 | Dále byli ředitelé pro zdroje (12) požádáni, aby při přípravě výročních zpráv o činnosti (tj. na konci března 2006) formálně potvrdili platnost finančních zpráv, které obsahovaly především počáteční a konečné zůstatky. Jelikož však generální ředitelství pro rozpočet mělo stanovenou stejnou lhůtu, ne všechna potvrzení platnosti byla doručena před úplným dokončením předběžné účetní závěrky. Potvrzení platnosti pro konečnou účetní závěrku byla doručena včas. |
| --- | --- |

1.16

Dále byli ředitelé pro zdroje (12) požádáni, aby při přípravě výročních zpráv o činnosti (tj. na konci března 2006) formálně potvrdili platnost finančních zpráv, které obsahovaly především počáteční a konečné zůstatky. Jelikož však generální ředitelství pro rozpočet mělo stanovenou stejnou lhůtu, ne všechna potvrzení platnosti byla doručena před úplným dokončením předběžné účetní závěrky. Potvrzení platnosti pro konečnou účetní závěrku byla doručena včas.

12

| 1.17 | Zpoždění zmíněná v bodě 1.13 ovlivnila testování věcné správnosti Účetního dvora, protože Účetní dvůr obdržel počáteční zůstatky před oddělením účetních období (18. ledna 2006) a po oddělení účetních období (15. března 2006), které měly být ještě upraveny. Úplnou předběžnou počáteční rozvahu uvádějící dopad změn při převádění rozvahy k 31. prosinci 2004 na srovnatelný základ podle nových účetních zásad obdržel Účetní dvůr 31. března 2006 spolu s konsolidovanou předběžnou účetní závěrkou. |
| --- | --- |

1.17

Zpoždění zmíněná v bodě 1.13 ovlivnila testování věcné správnosti Účetního dvora, protože Účetní dvůr obdržel počáteční zůstatky před oddělením účetních období (18. ledna 2006) a po oddělení účetních období (15. března 2006), které měly být ještě upraveny. Úplnou předběžnou počáteční rozvahu uvádějící dopad změn při převádění rozvahy k 31. prosinci 2004 na srovnatelný základ podle nových účetních zásad obdržel Účetní dvůr 31. března 2006 spolu s konsolidovanou předběžnou účetní závěrkou.

| 1.17 | Komise si je vědoma, že kontrolní práce Účetního dvora byla v tomto roce obtížná, stejně jako byl pro Komisi náročný celý projekt. |
| --- | --- |

1.17

Komise si je vědoma, že kontrolní práce Účetního dvora byla v tomto roce obtížná, stejně jako byl pro Komisi náročný celý projekt.

Přesto však:

| — | byly dodržovány řádné postupy a systém byl zdokumentován, |
| --- | --- |

—

byly dodržovány řádné postupy a systém byl zdokumentován,

| — | zůstatky byly před časovým odlišením poprvé zaznamenány v lednu 2005, |
| --- | --- |

—

zůstatky byly před časovým odlišením poprvé zaznamenány v lednu 2005,

| — | uprostřed roku 2005 bylo téměř 95 % těchto zůstatků již konečných a |
| --- | --- |

—

uprostřed roku 2005 bylo téměř 95 % těchto zůstatků již konečných a

| — | změny, ke kterým od té doby došlo, byly zdokumentovány a zvlášť zkontrolovány. |
| --- | --- |

—

změny, ke kterým od té doby došlo, byly zdokumentovány a zvlášť zkontrolovány.

Méně významné, dosud nevyřešené otázky související s centrálním účetním systémem (ABAC), avšak přetrvávající významné problémy s místními druhotnými účetními systémy

| 1.18 | Poté, co byl realizován komplexní akční plán na posílení bezpečnosti centrálního účetního systému, je ještě třeba dokončit dva úkoly, totiž přezkoumání přístupových práv v generálním ředitelství pro rozpočet a nové posouzení bezpečnosti v ABAC Workflow (13). Vzhledem k tomu, že generální ředitel pro rozpočet zbývající práci na těchto otázkách nepovažuje za významnou, zejména proto, že je zaveden efektivní monitorovací systém, byla výhrada k bezpečnosti systému a přístupovým právům, která byla vznesena ve výroční zprávě o činnosti za rok 2004, zrušena. Audit Účetního dvora potvrzuje zlepšení bezpečnosti systému ABAC. |
| --- | --- |

1.18

Poté, co byl realizován komplexní akční plán na posílení bezpečnosti centrálního účetního systému, je ještě třeba dokončit dva úkoly, totiž přezkoumání přístupových práv v generálním ředitelství pro rozpočet a nové posouzení bezpečnosti v ABAC Workflow (13). Vzhledem k tomu, že generální ředitel pro rozpočet zbývající práci na těchto otázkách nepovažuje za významnou, zejména proto, že je zaveden efektivní monitorovací systém, byla výhrada k bezpečnosti systému a přístupovým právům, která byla vznesena ve výroční zprávě o činnosti za rok 2004, zrušena. Audit Účetního dvora potvrzuje zlepšení bezpečnosti systému ABAC.

13

| 1.19 | Mnoho generálních ředitelství používá pro účely finančního řízení a pro zadávání operací, které jsou odesílány do centrálního účetního systému (ABAC) přes rozhraní, vlastní systémy IT. Potvrzení platnosti a modernizace těchto systémů však bude trvat déle. |
| --- | --- |

1.19

Mnoho generálních ředitelství používá pro účely finančního řízení a pro zadávání operací, které jsou odesílány do centrálního účetního systému (ABAC) přes rozhraní, vlastní systémy IT. Potvrzení platnosti a modernizace těchto systémů však bude trvat déle.

| 1.19 | Jelikož situace se neustále vyvíjí a tým účetních potvrzujících platnost musí s tímto vývojem držet krok, byl s účinností od 1. června 2006 zaveden postup potvrzování platnosti změn v místních systémech, což je v souladu s prováděcími předpisy k finančnímu nařízení. |
| --- | --- |

1.19

Jelikož situace se neustále vyvíjí a tým účetních potvrzujících platnost musí s tímto vývojem držet krok, byl s účinností od 1. června 2006 zaveden postup potvrzování platnosti změn v místních systémech, což je v souladu s prováděcími předpisy k finančnímu nařízení.

| 1.20 | Účetní dvůr prověřil program hloubkových kontrol místních účetních systémů, které provedly útvary účetního Komise v roce 2005 ve 13 generálních ředitelstvích (v osmi, u nichž byla při rámcovém posouzení v roce 2004 zjištěna rizika (14), a v dalších pěti, vybraných na základě jejich finančního významu nebo organizační složitosti (15)). Audit Účetního dvora potvrdil, že rozhodnutí účetního Komise odmítnout kvůli významným nedostatkům potvrzení platnosti tří místních systémů v Úřadu pro spolupráci EuropeAid, generálním ředitelství pro vzdělávání a kulturu a generálním ředitelství pro vnější vztahy bylo opodstatněné. V některých případech však není jasné, proč nedostatečné výsledky u několika kritérií pro potvrzení platnosti nevedly k potvrzení platnosti s výhradou. |
| --- | --- |

1.20

Účetní dvůr prověřil program hloubkových kontrol místních účetních systémů, které provedly útvary účetního Komise v roce 2005 ve 13 generálních ředitelstvích (v osmi, u nichž byla při rámcovém posouzení v roce 2004 zjištěna rizika (14), a v dalších pěti, vybraných na základě jejich finančního významu nebo organizační složitosti (15)). Audit Účetního dvora potvrdil, že rozhodnutí účetního Komise odmítnout kvůli významným nedostatkům potvrzení platnosti tří místních systémů v Úřadu pro spolupráci EuropeAid, generálním ředitelství pro vzdělávání a kulturu a generálním ředitelství pro vnější vztahy bylo opodstatněné. V některých případech však není jasné, proč nedostatečné výsledky u několika kritérií pro potvrzení platnosti nevedly k potvrzení platnosti s výhradou.

14

15

| 1.20 | Potvrzení platnosti není auditem, takže závěry nelze srovnávat s výrokem v auditu. Potvrzení platnosti místních systémů je spíše novou činností, která převádí do praxe článek 61 finančního nařízení. Zprávy o potvrzení platnosti se vypracovávají, aby měl účetní pro potvrzení platnosti dostatek informací. Rozsah a omezení jsou vysvětleny v preambuli zprávy o potvrzení platnosti. |
| --- | --- |

1.20

Potvrzení platnosti není auditem, takže závěry nelze srovnávat s výrokem v auditu. Potvrzení platnosti místních systémů je spíše novou činností, která převádí do praxe článek 61 finančního nařízení. Zprávy o potvrzení platnosti se vypracovávají, aby měl účetní pro potvrzení platnosti dostatek informací. Rozsah a omezení jsou vysvětleny v preambuli zprávy o potvrzení platnosti.

| 1.21 | Účetní dvůr má za to, že vzhledem k získaným výsledkům a nedořešeným otázkám je třeba většinu kladných potvrzení platnosti, která účetní Komise vydal pro místní systémy, považovat za potvrzení podmínečná nebo za potvrzení platnosti s výhradami. Tuto situaci rovněž potvrzuje počet a význam horizontálních otázek (16) a oblastí pro další posouzení (17), které vyzdvihla závěrečná zpráva účetního Komise ke konci roku 2005. |
| --- | --- |

1.21

Účetní dvůr má za to, že vzhledem k získaným výsledkům a nedořešeným otázkám je třeba většinu kladných potvrzení platnosti, která účetní Komise vydal pro místní systémy, považovat za potvrzení podmínečná nebo za potvrzení platnosti s výhradami. Tuto situaci rovněž potvrzuje počet a význam horizontálních otázek (16) a oblastí pro další posouzení (17), které vyzdvihla závěrečná zpráva účetního Komise ke konci roku 2005.

16

17

| 1.21 | Útvary odpovědné za vedení účetnictví musí dále objasnit otázky a záležitosti, u kterých je ve zprávách o potvrzení platnosti za rok 2005 uvedeno „pro další posouzení“. |
| --- | --- |

1.21

Útvary odpovědné za vedení účetnictví musí dále objasnit otázky a záležitosti, u kterých je ve zprávách o potvrzení platnosti za rok 2005 uvedeno „pro další posouzení“.

Toto další posouzení proběhne ve všech útvarech, včetně generálních ředitelství pro rozpočet a informatiku ve vztahu k systému ABAC.

Práce na zlepšení kvality účetních systémů a údajů po předložení předběžné účetní závěrky

Kroky Komise k zajištění přesnosti konečné účetní závěrky

| 1.22 | Generální ředitel pro rozpočet uvedl ve svém prohlášení výhradu, kterou také potvrzuje audit Účetního dvora (viz body 1.18–1.21 a 1.28–1.58), týkající se tří místních systémů, jejichž platnost nebyla potvrzena, a kontrol vnitřní jednotnosti účetnictví, které ještě mají být dokončeny. V celkovém závěru o spojeném dopadu nedostatků uvedených v jeho prohlášení generální ředitel konstatoval, že generální ředitelství pro rozpočet spolu s ostatními útvary Komise podnikne další kroky k odstranění zbylých chyb nebo nejistot a v roce 2006 bude nadále investovat s cílem posílit účetní systém ABAC v rámci Společenství. Dále uvedl, že je to otázka vhodných nástrojů, jako je odborná příprava, dokumentace a systémy IT, ale také práce na uskutečnění souvisejících změn kultury, a že na tomto základě lze v souladu s prohlášením poskytnout přiměřenou míru jistoty. |
| --- | --- |

1.22

Generální ředitel pro rozpočet uvedl ve svém prohlášení výhradu, kterou také potvrzuje audit Účetního dvora (viz body 1.18–1.21 a 1.28–1.58), týkající se tří místních systémů, jejichž platnost nebyla potvrzena, a kontrol vnitřní jednotnosti účetnictví, které ještě mají být dokončeny. V celkovém závěru o spojeném dopadu nedostatků uvedených v jeho prohlášení generální ředitel konstatoval, že generální ředitelství pro rozpočet spolu s ostatními útvary Komise podnikne další kroky k odstranění zbylých chyb nebo nejistot a v roce 2006 bude nadále investovat s cílem posílit účetní systém ABAC v rámci Společenství. Dále uvedl, že je to otázka vhodných nástrojů, jako je odborná příprava, dokumentace a systémy IT, ale také práce na uskutečnění souvisejících změn kultury, a že na tomto základě lze v souladu s prohlášením poskytnout přiměřenou míru jistoty.

| 1.22 | Komise zaznamenala mimořádné úsilí svých odborů přejít na účetnictví na akruální bázi. V případě 3 místních systémů však útvary odpovědné za účetnictví platnost nepotvrdily. Z těchto důvodů a také proto, že Účetní dvůr musí provést audit předběžné účetní závěrky a případné opravy před schválením konečné účetní závěrky dne 31. července 2006, vyjádřil generální ředitel pro rozpočet ve své výroční zprávě o činnosti dne 31. března 2006 časově omezenou výhradu ve vztahu k účetnímu systému. |
| --- | --- |

1.22

Komise zaznamenala mimořádné úsilí svých odborů přejít na účetnictví na akruální bázi. V případě 3 místních systémů však útvary odpovědné za účetnictví platnost nepotvrdily. Z těchto důvodů a také proto, že Účetní dvůr musí provést audit předběžné účetní závěrky a případné opravy před schválením konečné účetní závěrky dne 31. července 2006, vyjádřil generální ředitel pro rozpočet ve své výroční zprávě o činnosti dne 31. března 2006 časově omezenou výhradu ve vztahu k účetnímu systému.

| 1.23 | Také generální ředitel pro vzdělávání a kulturu vyslovil výhradu týkající se nedostatečné jistoty, pokud jde o správnost částek v rozvaze Komise. Přestože útvary Komise i Účetní dvůr zjistily významná rizika i v jiných generálních ředitelstvích, žádná jiná pověřená osoba výhradu nevyslovila (18). Nicméně 26 ze 40 ředitelů pro zdroje upozornilo, že před konečnou uzávěrkou účtů bude kvůli nedostatkům identifikovaným ve výročních zprávách o činnosti anebo kvůli skutečnosti, že se jedná o první rok předběžné uzávěrky účtů podle akruálního účetnictví, možná ještě nutno provést ověření platnosti či případné opravy. |
| --- | --- |

1.23

Také generální ředitel pro vzdělávání a kulturu vyslovil výhradu týkající se nedostatečné jistoty, pokud jde o správnost částek v rozvaze Komise. Přestože útvary Komise i Účetní dvůr zjistily významná rizika i v jiných generálních ředitelstvích, žádná jiná pověřená osoba výhradu nevyslovila (18). Nicméně 26 ze 40 ředitelů pro zdroje upozornilo, že před konečnou uzávěrkou účtů bude kvůli nedostatkům identifikovaným ve výročních zprávách o činnosti anebo kvůli skutečnosti, že se jedná o první rok předběžné uzávěrky účtů podle akruálního účetnictví, možná ještě nutno provést ověření platnosti či případné opravy.

18

| 1.23 | Nedůsledné provádění požadavků akruálního účetnictví v místním účetním systému generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu APPFIN mělo za následek rozdíly v počátečních a konečných zůstatcích účtů. Na úpravě tohoto systému, která má zajistit řádné provádění transakcí v budoucnosti, se již pracuje; opravy dřívějších chyb se provádějí a měly by být dokončeny do konce roku. |
| --- | --- |

1.23

Nedůsledné provádění požadavků akruálního účetnictví v místním účetním systému generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu APPFIN mělo za následek rozdíly v počátečních a konečných zůstatcích účtů. Na úpravě tohoto systému, která má zajistit řádné provádění transakcí v budoucnosti, se již pracuje; opravy dřívějších chyb se provádějí a měly by být dokončeny do konce roku.

I přes úsilí generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu o provedení opravy účetních údajů, výhrada ve vztahu ke konečným číslům stále platí.

Tato výhrada byla uplatněna i proto, že do 31. března 2006 nebyly ještě ukončeny probíhající audity. Pokud to bylo možné, byly problémy, které generální ředitelství nebo auditoři odhalili, v konečné účetní závěrce opraveny.

Rozsah konsolidace

| 1.24 | Rozsah konsolidace stanovený v účetním pravidle č. 1, které přijal účetní Komise, je větší než rozsah, který stanoví článek 121 finančního nařízení (19) (např. zahrnutí společného systému zdravotního pojištění nebo agentur nespadajících pod článek 185 finančního nařízení) (20). |
| --- | --- |

1.24

Rozsah konsolidace stanovený v účetním pravidle č. 1, které přijal účetní Komise, je větší než rozsah, který stanoví článek 121 finančního nařízení (19) (např. zahrnutí společného systému zdravotního pojištění nebo agentur nespadajících pod článek 185 finančního nařízení) (20).

19

20

| 1.24 | Rozsah konsolidace stanovený v účetním pravidle č. 1 bere v úvahu zásadu kontroly a vychází z mezinárodních účetních standardů. Na druhé straně článek 121 finančního nařízení předpokládá pouze konsolidaci orgánů a subvencovaných agentur. |
| --- | --- |

1.24

Rozsah konsolidace stanovený v účetním pravidle č. 1 bere v úvahu zásadu kontroly a vychází z mezinárodních účetních standardů. Na druhé straně článek 121 finančního nařízení předpokládá pouze konsolidaci orgánů a subvencovaných agentur.

Za účelem odstranění rozporu mezi účetním pravidlem a finančním nařízením bylo navrženo změnit článek 121 finančního nařízení v kontextu celkové revize v tom smyslu, aby stanovil také konsolidaci kontrolních orgánů v souladu s účetním pravidlem č. 1.

| 1.25 | Společný systém zdravotního pojištění a dvě agentury (Odrůdový úřad Společenství a Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu) nebyly nicméně do konsolidované účetní závěrky za rok 2005 zahrnuty (viz též bod 1.29). Na základě analýzy typu kontroly, kterou Evropská společenství vykonávají nad společným systémem zdravotního pojištění, Účetní dvůr soudí, že společný systém neměl být zahrnut do rozsahu konsolidace, jak je vymezena v účetním pravidle č. 1. Rozsah konsolidace by tedy měl být znovu posouzen. |
| --- | --- |

1.25

Společný systém zdravotního pojištění a dvě agentury (Odrůdový úřad Společenství a Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu) nebyly nicméně do konsolidované účetní závěrky za rok 2005 zahrnuty (viz též bod 1.29). Na základě analýzy typu kontroly, kterou Evropská společenství vykonávají nad společným systémem zdravotního pojištění, Účetní dvůr soudí, že společný systém neměl být zahrnut do rozsahu konsolidace, jak je vymezena v účetním pravidle č. 1. Rozsah konsolidace by tedy měl být znovu posouzen.

| 1.25 | Účetní pravidlo bude aktualizováno vzhledem k nezahrnutí systému zdravotního pojištění do konsolidace. |
| --- | --- |

1.25

Účetní pravidlo bude aktualizováno vzhledem k nezahrnutí systému zdravotního pojištění do konsolidace.

Vyloučení dvou uvedených agentur povoluje finanční nařízení z praktických důvodů: Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu stále upřednostňuje své nezahrnutí do rozsahu konsolidace; Odrůdový úřad Společenství mezitím souhlasil se svou konsolidací, jeho souhlas však přišel z hlediska konsolidace v roce 2005 příliš pozdě. Jak uvedl Účetní dvůr v odstavci 1.29, jejich nezahrnutí do rozsahu konsolidace pravdivý a věrný obraz závěrky neovlivnilo.

Dopad probíhající práce

| 1.26 | Ve stanovisku č. 2/2001 (21) k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, se Účetní dvůr zabýval rizikem vyplývajícím ze situace, kdy předběžná konsolidovaná účetní závěrka zaslaná Účetnímu dvoru není ještě stabilizována. Účetní dvůr zdůraznil, že je důležité, aby předběžná účetní závěrka obsahovala úplné a jednotné dokumenty a byla řádně sestavena ve stanovených lhůtách. Dále uvedl, že její předběžnost spočívá jen v tom, že ji Komise dosud formálně nepřijala a že může být případně na návrh Účetního dvora opravena. |
| --- | --- |

1.26

Ve stanovisku č. 2/2001 (21) k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, se Účetní dvůr zabýval rizikem vyplývajícím ze situace, kdy předběžná konsolidovaná účetní závěrka zaslaná Účetnímu dvoru není ještě stabilizována. Účetní dvůr zdůraznil, že je důležité, aby předběžná účetní závěrka obsahovala úplné a jednotné dokumenty a byla řádně sestavena ve stanovených lhůtách. Dále uvedl, že její předběžnost spočívá jen v tom, že ji Komise dosud formálně nepřijala a že může být případně na návrh Účetního dvora opravena.

21

| 1.27 | Komise tuto druhou zásadu, totiž že nelze provádět jiné změny než ty, které navrhl Účetní dvůr, nedodržela, jelikož rok 2005 byl rokem přechodným. Bylo tedy povinností Komise zajistit, aby byl Účetní dvůr řádně a včas informován o opravách, které Komise na základě probíhající práce na předběžných účtech považovala za nutné. |
| --- | --- |

1.27

Komise tuto druhou zásadu, totiž že nelze provádět jiné změny než ty, které navrhl Účetní dvůr, nedodržela, jelikož rok 2005 byl rokem přechodným. Bylo tedy povinností Komise zajistit, aby byl Účetní dvůr řádně a včas informován o opravách, které Komise na základě probíhající práce na předběžných účtech považovala za nutné.

| 1.27 | Je obtížné toto pravidlo dodržet, neboť předběžná účetní závěrka musí být dokončena ve stejném termínu jako výroční zprávy o činnosti. Provedené změny však budou minimální. |
| --- | --- |

1.27

Je obtížné toto pravidlo dodržet, neboť předběžná účetní závěrka musí být dokončena ve stejném termínu jako výroční zprávy o činnosti. Provedené změny však budou minimální.

Podkladem předběžné účetní závěrky jsou všechny údaje, které jsou dostupné v době její přípravy. Provedené změny tudíž odrážejí aktualizované údaje, nedostatky, které zjistil Účetní dvůr, a opravy, které požadovala generální ředitelství a které nebylo možné provést do 31. března 2006. Všechny změny byly zdokumentovány a Účetnímu dvoru objasněny.

Konsolidovaná počáteční rozvaha k 1. lednu 2005

| 1.28 | V následující části (viz body 1.29–1.49) se popisuje prověrka Účetního dvora, která se týkala přiměřenosti a přesnosti účetních oprav v souvislosti s přípravou konsolidované účetní závěrky k 1. lednu 2005. Tyto opravy byly provedeny s cílem sladit číselné údaje a informace z konsolidované účetní závěrky k 31. prosinci 2004 s novými zásadami akruálního účetnictví. |
| --- | --- |

1.28

V následující části (viz body 1.29–1.49) se popisuje prověrka Účetního dvora, která se týkala přiměřenosti a přesnosti účetních oprav v souvislosti s přípravou konsolidované účetní závěrky k 1. lednu 2005. Tyto opravy byly provedeny s cílem sladit číselné údaje a informace z konsolidované účetní závěrky k 31. prosinci 2004 s novými zásadami akruálního účetnictví.

| 1.29 | Téměř veškerý dopad provedených změn se týká účetní závěrky Komise. Skutečnost, že do rozsahu konsolidace byly poprvé zahrnuty i agentury, měla na konsolidovanou účetní závěrku jen omezený dopad, přičemž hlavním důsledkem bylo zvýšení pokladních zůstatků. Vynechání dvou agentur tedy pravdivý a věrný obraz neovlivnilo. |
| --- | --- |

1.29

Téměř veškerý dopad provedených změn se týká účetní závěrky Komise. Skutečnost, že do rozsahu konsolidace byly poprvé zahrnuty i agentury, měla na konsolidovanou účetní závěrku jen omezený dopad, přičemž hlavním důsledkem bylo zvýšení pokladních zůstatků. Vynechání dvou agentur tedy pravdivý a věrný obraz neovlivnilo.

Položky s omezenými účetními opravami

| 1.30 | Účetní dvůr přezkoumal položky, jichž se týkaly jen omezené opravy, a z tohoto přezkumu nevyplynula žádná významná zjištění (tj. nehmotný a hmotný dlouhodobý majetek, (krátkodobé) investice, úvěry, dlouhodobé a krátkodobé pohledávky (22), zásoby, zaměstnanecké výhody, opravné položky k rizikům a nákladům, finanční a jiné závazky a rezervy). |
| --- | --- |

1.30

Účetní dvůr přezkoumal položky, jichž se týkaly jen omezené opravy, a z tohoto přezkumu nevyplynula žádná významná zjištění (tj. nehmotný a hmotný dlouhodobý majetek, (krátkodobé) investice, úvěry, dlouhodobé a krátkodobé pohledávky (22), zásoby, zaměstnanecké výhody, opravné položky k rizikům a nákladům, finanční a jiné závazky a rezervy).

22

| 1.30 | Pokud jde o údaje požadované v poznámce pod čarou č. 18, nebyly k 31. prosinci k dispozici. |
| --- | --- |

1.30

Pokud jde o údaje požadované v poznámce pod čarou č. 18, nebyly k 31. prosinci k dispozici.

Předběžné financování

| 1.31 | Předběžné financování se týká plateb, které mají příjemcům poskytnout hotovostní zálohu. Pokud příjemcům nevzniknou během období stanoveného ve smlouvě způsobilé výdaje, jsou povinni částky předběžného financování vrátit Společenstvím. |
| --- | --- |

1.31

Předběžné financování se týká plateb, které mají příjemcům poskytnout hotovostní zálohu. Pokud příjemcům nevzniknou během období stanoveného ve smlouvě způsobilé výdaje, jsou povinni částky předběžného financování vrátit Společenstvím.

| 1.32 | Účetní dvůr již několik let konstatuje, že záznamy o různých pohledávkách jsou problematické, protože předběžné financování se zaúčtovávalo jako konečné výdaje a částky k úhradě nebyly zaúčtovány ihned (23). Z tohoto důvodu vyslovil Účetní dvůr k účetním závěrkám za příslušné roky (24) výhrady. |
| --- | --- |

1.32

Účetní dvůr již několik let konstatuje, že záznamy o různých pohledávkách jsou problematické, protože předběžné financování se zaúčtovávalo jako konečné výdaje a částky k úhradě nebyly zaúčtovány ihned (23). Z tohoto důvodu vyslovil Účetní dvůr k účetním závěrkám za příslušné roky (24) výhrady.

23

24

| 1.33 | K odstranění těchto nedostatků provedly v roce 2004 všechny instituce, orgány a agentury inventuru veškerých nezúčtovaných částek předběžného financování vyplacených do 31. prosince 2004. Výsledkem bylo přibližně 30 000 účetních záznamů o předběžném financování v celkové výši 28 013 milionů EUR (25). |
| --- | --- |

1.33

K odstranění těchto nedostatků provedly v roce 2004 všechny instituce, orgány a agentury inventuru veškerých nezúčtovaných částek předběžného financování vyplacených do 31. prosince 2004. Výsledkem bylo přibližně 30 000 účetních záznamů o předběžném financování v celkové výši 28 013 milionů EUR (25).

25

| 1.33 | V souladu s novými účetními pravidly byla provedena inventura veškerých částek předběžného financování vyplacených od ledna 2005. Částky předběžného financování dosud nejsou vyjasněny a v rozvaze jsou uvedeny na straně aktiv. |
| --- | --- |

1.33

V souladu s novými účetními pravidly byla provedena inventura veškerých částek předběžného financování vyplacených od ledna 2005. Částky předběžného financování dosud nejsou vyjasněny a v rozvaze jsou uvedeny na straně aktiv.

| 1.34 | Nicméně ne všechny technické a koncepční otázky a problémy spojené s realizací, které již byly částečně identifikovány v souvislosti s výroční zprávou za rozpočtový rok 2004 (26), se vyřešily předložením počáteční rozvahy k 1. lednu 2005. Nedostatky vyplývající z této skutečnosti jsou popsány níže. |
| --- | --- |

1.34

Nicméně ne všechny technické a koncepční otázky a problémy spojené s realizací, které již byly částečně identifikovány v souvislosti s výroční zprávou za rozpočtový rok 2004 (26), se vyřešily předložením počáteční rozvahy k 1. lednu 2005. Nedostatky vyplývající z této skutečnosti jsou popsány níže.

26

| 1.34 | Jak již bylo uvedeno v odpovědích na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2004, další ověření částek předběžného financování musí zohlednit podmínky různých smluv se třetími stranami. Vykázání čisté výše v rozvaze nicméně potvrzuje ekonomickou realitu nezúčtovaných částek předběžného financování. |
| --- | --- |

1.34

Jak již bylo uvedeno v odpovědích na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2004, další ověření částek předběžného financování musí zohlednit podmínky různých smluv se třetími stranami. Vykázání čisté výše v rozvaze nicméně potvrzuje ekonomickou realitu nezúčtovaných částek předběžného financování.

| 1.35 | Audit reprezentativního vzorku 147 operací předběžného financování ze základního souboru záznamů o předběžném financování v účetním systému k listopadu 2005 odhalil významnou míru chyb, pokud jde o četnost a finanční dopad. Nejobvyklejší druhy chyb jsou tyto: |
| --- | --- |

1.35

Audit reprezentativního vzorku 147 operací předběžného financování ze základního souboru záznamů o předběžném financování v účetním systému k listopadu 2005 odhalil významnou míru chyb, pokud jde o četnost a finanční dopad. Nejobvyklejší druhy chyb jsou tyto:

| — | u některých položek předběžného financování byly zaúčtovány nesprávné částky, |
| --- | --- |

—

u některých položek předběžného financování byly zaúčtovány nesprávné částky,

| — | některé částky předběžného financování byly zaúčtovány, ačkoli již byly k 1. lednu 2005 zúčtovány. |
| --- | --- |

—

některé částky předběžného financování byly zaúčtovány, ačkoli již byly k 1. lednu 2005 zúčtovány.

| 1.35 | Komise přezkoumá transakce, na které Účetní dvůr upozornil. |
| --- | --- |

1.35

Komise přezkoumá transakce, na které Účetní dvůr upozornil.

| 1.36 | Při další auditní práci na identifikaci a potvrzení platnosti položek předběžného financování byly dále zjištěny tyto problémy s úplností a přesností počáteční rozvahy: |
| --- | --- |

1.36

Při další auditní práci na identifikaci a potvrzení platnosti položek předběžného financování byly dále zjištěny tyto problémy s úplností a přesností počáteční rozvahy:

| 1.36 | |
| --- | --- |

1.36

| — | rozdělení na dlouhodobé předběžné financování (21 285 milionů EUR) a krátkodobé předběžné financování (6 728 milionů EUR) zohlednilo pouze částky strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, programu ISPA a Fondu solidarity týkající se programového období 2000–2006. To vede k podhodnocení dlouhodobého předběžného financování a odpovídajícímu nadhodnocení krátkodobého předběžného financování, protože smlouvy pro jiné politiky s předběžným financováním, u nichž byla zbývající doba trvání více než jeden rok, byly klasifikovány jako krátkodobé, |
| --- | --- |

—

rozdělení na dlouhodobé předběžné financování (21 285 milionů EUR) a krátkodobé předběžné financování (6 728 milionů EUR) zohlednilo pouze částky strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, programu ISPA a Fondu solidarity týkající se programového období 2000–2006. To vede k podhodnocení dlouhodobého předběžného financování a odpovídajícímu nadhodnocení krátkodobého předběžného financování, protože smlouvy pro jiné politiky s předběžným financováním, u nichž byla zbývající doba trvání více než jeden rok, byly klasifikovány jako krátkodobé,

| — | Rozdělení na dlouhodobé a krátkodobé předběžné financování je provedeno pouze u částek ze strukturálních fondů, neboť ty dlouhodobé představují „skutečné“ předběžné financování Komise. U dalších oblastí politik nebylo možné dlouhodobou částku kvantifikovat a rozdělení bylo možné pouze na základě odhadů provádění projektů. Pro účetní závěrku za rok 2006 bude mít Komise po dvou letech zkušeností s novým účetním systémem více údajů, ze kterých bude moci vycházet při ověření proveditelnosti tohoto rozdělení. |
| --- | --- |

—

Rozdělení na dlouhodobé a krátkodobé předběžné financování je provedeno pouze u částek ze strukturálních fondů, neboť ty dlouhodobé představují „skutečné“ předběžné financování Komise. U dalších oblastí politik nebylo možné dlouhodobou částku kvantifikovat a rozdělení bylo možné pouze na základě odhadů provádění projektů. Pro účetní závěrku za rok 2006 bude mít Komise po dvou letech zkušeností s novým účetním systémem více údajů, ze kterých bude moci vycházet při ověření proveditelnosti tohoto rozdělení.

| — | pokud jde o generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu, přes práci provedenou po vydání předběžné účetní závěrky stále existuje riziko, že opomenutí a duplicitní či nesprávné záznamy by mohly vést k chybám, které vzhledem ke složitosti problémů nelze vyčíslit (27). |
| --- | --- |

—

pokud jde o generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu, přes práci provedenou po vydání předběžné účetní závěrky stále existuje riziko, že opomenutí a duplicitní či nesprávné záznamy by mohly vést k chybám, které vzhledem ke složitosti problémů nelze vyčíslit (27).

27

| — | Věcné chyby nalezené v záznamech generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu, které vznikly špatným vykázáním plateb předběžného financování, byly opraveny. |
| --- | --- |

—

Věcné chyby nalezené v záznamech generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu, které vznikly špatným vykázáním plateb předběžného financování, byly opraveny.

Závazky

| 1.37 | Závazky v podstatě zahrnují výdaje příštích období, kterými se zabývá oddíl věnovaný oddělení účetních období (viz body 1.42–1.46), a krátkodobé závazky, které zahrnují faktury a prohlášení o výdajích. Zjištění Účetního dvora týkající se krátkodobých závazků jsou popsána v tomto oddíle. |
| --- | --- |

1.37

Závazky v podstatě zahrnují výdaje příštích období, kterými se zabývá oddíl věnovaný oddělení účetních období (viz body 1.42–1.46), a krátkodobé závazky, které zahrnují faktury a prohlášení o výdajích. Zjištění Účetního dvora týkající se krátkodobých závazků jsou popsána v tomto oddíle.

| 1.38 | Ve čtvrtém čtvrtletí roku 2004 začaly práce na soupisu asi 7 000 faktur a prohlášení o výdajích, které byly k 1. lednu 2005 přijaté, avšak neproplacené. Výsledkem soupisu jsou krátkodobé závazky ve výši 9 412 milionů EUR (28). |
| --- | --- |

1.38

Ve čtvrtém čtvrtletí roku 2004 začaly práce na soupisu asi 7 000 faktur a prohlášení o výdajích, které byly k 1. lednu 2005 přijaté, avšak neproplacené. Výsledkem soupisu jsou krátkodobé závazky ve výši 9 412 milionů EUR (28).

28

| 1.39 | Předložením počáteční rozvahy k 1. lednu 2005 (29) nebyly vyřešeny všechny technické otázky a problémy realizace. Nedostatky vyplývající z této skutečnosti jsou popsány níže. |
| --- | --- |

1.39

Předložením počáteční rozvahy k 1. lednu 2005 (29) nebyly vyřešeny všechny technické otázky a problémy realizace. Nedostatky vyplývající z této skutečnosti jsou popsány níže.

29

| 1.39 | Komise zlepší své interní kontroly, aby byla schopna odhalit technické otázky a přetrvávající problémy v některých generálních ředitelstvích. |
| --- | --- |

1.39

Komise zlepší své interní kontroly, aby byla schopna odhalit technické otázky a přetrvávající problémy v některých generálních ředitelstvích.

| 1.40 | Audit reprezentativního vzorku 141 faktur/prohlášení o výdajích ze základního souboru záznamů o závazcích v účetním systému k listopadu 2005 odhalil významnou míru chyb, pokud jde o četnost a finanční dopad. Nejobvyklejší druhy chyb jsou tyto: |
| --- | --- |

1.40

Audit reprezentativního vzorku 141 faktur/prohlášení o výdajích ze základního souboru záznamů o závazcích v účetním systému k listopadu 2005 odhalil významnou míru chyb, pokud jde o četnost a finanční dopad. Nejobvyklejší druhy chyb jsou tyto:

| — | u některých faktur nebo prohlášení o výdajích byly zaúčtovány nesprávné částky, |
| --- | --- |

—

u některých faktur nebo prohlášení o výdajích byly zaúčtovány nesprávné částky,

| — | některé faktury nebo prohlášení o výdajích byly zaúčtovány, ačkoli již byly zaplaceny. |
| --- | --- |

—

některé faktury nebo prohlášení o výdajích byly zaúčtovány, ačkoli již byly zaplaceny.

| 1.40 | Komise přezkoumá šest chyb z 141 auditovaných operací, které měly dopad na účetní závěrku. |
| --- | --- |

1.40

Komise přezkoumá šest chyb z 141 auditovaných operací, které měly dopad na účetní závěrku.

| 1.41 | Pokud jde o generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu, přes práci provedenou po vydání předběžné účetní závěrky stále existuje riziko, že opomenutí a duplicitní či nesprávné záznamy by mohly vést k chybám, které vzhledem ke složitosti problémů nelze vyčíslit. |
| --- | --- |

1.41

Pokud jde o generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu, přes práci provedenou po vydání předběžné účetní závěrky stále existuje riziko, že opomenutí a duplicitní či nesprávné záznamy by mohly vést k chybám, které vzhledem ke složitosti problémů nelze vyčíslit.

| 1.41 | Věcné chyby nalezené v záznamech generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu, které vznikly špatným zaúčtování faktur/prohlášení o výdajích, byly opraveny. |
| --- | --- |

1.41

Věcné chyby nalezené v záznamech generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu, které vznikly špatným zaúčtování faktur/prohlášení o výdajích, byly opraveny.

Prvky oddělení účetních období

| 1.42 | Jedním z nejdůležitějších aspektů přechodu na akruální účetnictví je postup, kterým se operace uskutečněné během daného roku zaúčtují do účetního období, k němuž se vztahují (oddělení účetních období). Zejména je třeba posoudit způsobilé výdaje, které vznikly příjemcům prostředků Společenství, avšak dosud nebyly vykázány (výdaje příštích období), příjmy, které dosud nebyly přijaty, ačkoli služby již byly poskytnuty, zboží bylo dodáno nebo existuje právní závazek (příjmy příštích období), a náklady či výnosy zaúčtované v běžném roce, které se týkají následujících období (náklady nebo výnosy příštích období). |
| --- | --- |

1.42

Jedním z nejdůležitějších aspektů přechodu na akruální účetnictví je postup, kterým se operace uskutečněné během daného roku zaúčtují do účetního období, k němuž se vztahují (oddělení účetních období). Zejména je třeba posoudit způsobilé výdaje, které vznikly příjemcům prostředků Společenství, avšak dosud nebyly vykázány (výdaje příštích období), příjmy, které dosud nebyly přijaty, ačkoli služby již byly poskytnuty, zboží bylo dodáno nebo existuje právní závazek (příjmy příštích období), a náklady či výnosy zaúčtované v běžném roce, které se týkají následujících období (náklady nebo výnosy příštích období).

| 1.43 | Celková výše účetních oprav u výdajů příštích období činila 64 205 milionů EUR (30). Audit Účetního dvora, který se zabýval ostatními prvky oddělení účetních období, neodhalil podstatné chyby. Zjištění týkající se výdajů příštích období jsou popsána níže. |
| --- | --- |

1.43

Celková výše účetních oprav u výdajů příštích období činila 64 205 milionů EUR (30). Audit Účetního dvora, který se zabýval ostatními prvky oddělení účetních období, neodhalil podstatné chyby. Zjištění týkající se výdajů příštích období jsou popsána níže.

30

| 1.44 | Jak je uvedeno výše (viz bod 1.15), zavedení celkové metodiky oddělení účetních období u jednotlivých generálních ředitelství nebylo dovedeno do konečné podoby před provedením účetních zápisů v rámci oddělení účetních období. Většina generálních ředitelství navíc dostatečně neotestovala, zda vytvořená metodika zajišťuje, že operace uskutečněné v daném roce budou správně zaúčtovány do účetního období, k němuž se vztahují. Vzhledem k tomu, že rok 2005 je prvním rokem oddělení účetních období, a vzhledem ke specifičnosti činností Společenství, nejsou k dispozici žádné referenční metody, jejichž pomocí by bylo možno ověřit přiměřenost metod a výsledky odhadů. |
| --- | --- |

1.44

Jak je uvedeno výše (viz bod 1.15), zavedení celkové metodiky oddělení účetních období u jednotlivých generálních ředitelství nebylo dovedeno do konečné podoby před provedením účetních zápisů v rámci oddělení účetních období. Většina generálních ředitelství navíc dostatečně neotestovala, zda vytvořená metodika zajišťuje, že operace uskutečněné v daném roce budou správně zaúčtovány do účetního období, k němuž se vztahují. Vzhledem k tomu, že rok 2005 je prvním rokem oddělení účetních období, a vzhledem ke specifičnosti činností Společenství, nejsou k dispozici žádné referenční metody, jejichž pomocí by bylo možno ověřit přiměřenost metod a výsledky odhadů.

| 1.44 | Komise konstatuje, že kromě poznámek týkajících se provádění a kontrol nemá Účetní dvůr žádné připomínky k metodice jako takové. |
| --- | --- |

1.44

Komise konstatuje, že kromě poznámek týkajících se provádění a kontrol nemá Účetní dvůr žádné připomínky k metodice jako takové.

Pro závěrku za rok 2006 budou na základě zkušeností z tohoto prvního roku provedeny hlubší testy a kontroly.

| 1.45 | Správnost výpočtů, které provedla řada generálních ředitelství, ohrožují tyto nedostatky zjištěné u postupů pro oddělení účetních období: |
| --- | --- |

1.45

Správnost výpočtů, které provedla řada generálních ředitelství, ohrožují tyto nedostatky zjištěné u postupů pro oddělení účetních období:

| — | generální ředitelství zkontrolovala výsledek výpočtů jen v omezeném rozsahu, |
| --- | --- |

—

generální ředitelství zkontrolovala výsledek výpočtů jen v omezeném rozsahu,

| — | použité údaje nebyly v některých případech dostatečně kvalitní, |
| --- | --- |

—

použité údaje nebyly v některých případech dostatečně kvalitní,

| — | disponibilita znalostí a provedení prací byly často závislé na jedné osobě bez dostatečného dohledu. |
| --- | --- |

—

disponibilita znalostí a provedení prací byly často závislé na jedné osobě bez dostatečného dohledu.

| 1.45 | V roce 2006 zintenzívní Komise své kontroly zaměřené na uplatňování metodiky oddělení účetních období. |
| --- | --- |

1.45

V roce 2006 zintenzívní Komise své kontroly zaměřené na uplatňování metodiky oddělení účetních období.

| 1.46 | Všechna generální ředitelství (kromě generálních ředitelství pro regionální politiku, pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti a pro zemědělství a rozvoj venkova) se rozhodla odhadnout výdaje příštích období na základě všech smluv ve stádiu realizace. Všechna auditovaná generální ředitelství (kromě generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu) byla schopna odsouhlasit údaje použité při výpočtech se základními účetními údaji s výjimkou některých nevysvětlených rozdílů, které, třebaže nejsou významné, potvrzují určitou úroveň rizika, na niž bylo poukázáno výše (viz bod 1.45). |
| --- | --- |

1.46

Všechna generální ředitelství (kromě generálních ředitelství pro regionální politiku, pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti a pro zemědělství a rozvoj venkova) se rozhodla odhadnout výdaje příštích období na základě všech smluv ve stádiu realizace. Všechna auditovaná generální ředitelství (kromě generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu) byla schopna odsouhlasit údaje použité při výpočtech se základními účetními údaji s výjimkou některých nevysvětlených rozdílů, které, třebaže nejsou významné, potvrzují určitou úroveň rizika, na niž bylo poukázáno výše (viz bod 1.45).

| 1.46 | Věcné chyby nalezené v záznamech generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu, které vznikly špatným zaúčtování časově rozlišených nákladů, byly opraveny. |
| --- | --- |

1.46

Věcné chyby nalezené v záznamech generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu, které vznikly špatným zaúčtování časově rozlišených nákladů, byly opraveny.

Struktura a prezentace

| 1.47 | V důsledku účetních oprav provedených v rámci přechodu na akruální účetnictví převyšují celková pasiva v počáteční rozvaze (k 1. lednu 2005) celková aktiva o 51 597 milionů EUR, zatímco před účetními opravami celková aktiva převyšovala pasiva o 14 507 milionů EUR. |
| --- | --- |

1.47

V důsledku účetních oprav provedených v rámci přechodu na akruální účetnictví převyšují celková pasiva v počáteční rozvaze (k 1. lednu 2005) celková aktiva o 51 597 milionů EUR, zatímco před účetními opravami celková aktiva převyšovala pasiva o 14 507 milionů EUR.

| 1.48 | Jedním zásadním činitelem, který tuto změnu vysvětluje, je skutečnost, že započtením předběžného financování (celková částka 28 013 milionů EUR) se nevyváží započtením výdajů příštích období (celková částka 64 205 milionů EUR). Navíc se výrazně snížily dlouhodobé pohledávky, protože důchodové závazky Společenství vůči členům a pracovníkům orgánů a institucí (současná čistá hodnota 26 012 milionů EUR) již nejsou neutralizovány odpovídajícím aktivem představujícím pohledávku za členskými státy. Rozdíl mezi aktivy a pasivy představuje především částky, které budou v příštích letech inkasovány od členských států. |
| --- | --- |

1.48

Jedním zásadním činitelem, který tuto změnu vysvětluje, je skutečnost, že započtením předběžného financování (celková částka 28 013 milionů EUR) se nevyváží započtením výdajů příštích období (celková částka 64 205 milionů EUR). Navíc se výrazně snížily dlouhodobé pohledávky, protože důchodové závazky Společenství vůči členům a pracovníkům orgánů a institucí (současná čistá hodnota 26 012 milionů EUR) již nejsou neutralizovány odpovídajícím aktivem představujícím pohledávku za členskými státy. Rozdíl mezi aktivy a pasivy představuje především částky, které budou v příštích letech inkasovány od členských států.

| 1.49 | Účetní dvůr zjistil, že účetní ne zcela respektoval účetní pravidla č. 2 a č. 12, pokud jde o novou strukturu a prezentaci rozvahy a nový režim důchodových závazků Společenství (31). Je tedy třeba přistoupit k provedení příslušných změn. Nadto je nutno uvést další údaje o rozdílném charakteru pasiv, která mají být pokryta částkami, jež budou inkasovány od členských států, zejména skutečnost, že se jedná o částky buď krátkodobé, nebo dlouhodobé povahy. |
| --- | --- |

1.49

Účetní dvůr zjistil, že účetní ne zcela respektoval účetní pravidla č. 2 a č. 12, pokud jde o novou strukturu a prezentaci rozvahy a nový režim důchodových závazků Společenství (31). Je tedy třeba přistoupit k provedení příslušných změn. Nadto je nutno uvést další údaje o rozdílném charakteru pasiv, která mají být pokryta částkami, jež budou inkasovány od členských států, zejména skutečnost, že se jedná o částky buď krátkodobé, nebo dlouhodobé povahy.

31

| 1.49 | Použije se účetní pravidlo č. 2 a 12. |
| --- | --- |

1.49

Použije se účetní pravidlo č. 2 a 12.

Různý charakter závazků, které mají pokrýt částky získané od členských států, je uveden v poznámce k rozvaze 3.20.

Konsolidovaná účetní závěrka k 31. prosinci 2005

| 1.50 | Komise v roce 2005 vyvíjela úsilí, aby zajistila úplné a správné vykazování nových plateb předběžného financování a nových otevřených čili neuhrazených faktur/prohlášení o výdajích a jejich zúčtování. Byla však zjištěna řada chyb, které jsou popsány níže. Nedostatky týkající se účetních oprav provedených u počáteční rozvahy k 1. lednu 2005 mají navíc dopad na výsledek hospodaření za rok 2005 a následně na konsolidovanou rozvahu a výkaz změn čistých aktiv. |
| --- | --- |

1.50

Komise v roce 2005 vyvíjela úsilí, aby zajistila úplné a správné vykazování nových plateb předběžného financování a nových otevřených čili neuhrazených faktur/prohlášení o výdajích a jejich zúčtování. Byla však zjištěna řada chyb, které jsou popsány níže. Nedostatky týkající se účetních oprav provedených u počáteční rozvahy k 1. lednu 2005 mají navíc dopad na výsledek hospodaření za rok 2005 a následně na konsolidovanou rozvahu a výkaz změn čistých aktiv.

| 1.50 | Za účelem zajištění správnosti celkové částky počáteční rozvahy provedla generální ředitelství a útvary v roce 2005 několik kontrol a potvrdila platnosti. Většina potřebných oprav provedených oproti počáteční rozvaze neměla dopad na hospodářský výsledek za rok 2005. |
| --- | --- |

1.50

Za účelem zajištění správnosti celkové částky počáteční rozvahy provedla generální ředitelství a útvary v roce 2005 několik kontrol a potvrdila platnosti. Většina potřebných oprav provedených oproti počáteční rozvaze neměla dopad na hospodářský výsledek za rok 2005.

| 1.51 | Z analytického přezkumu Účetního dvora, který se týkal nehmotného a hmotného dlouhodobého majetku, (krátkodobých) investic, úvěrů, dlouhodobých a krátkodobých pohledávek, zásob, finančních a jiných závazků, zaměstnaneckých výhod, opravných položek k rizikům a nákladům a rezerv, nevyplynula žádná významná zjištění. |
| --- | --- |

1.51

Z analytického přezkumu Účetního dvora, který se týkal nehmotného a hmotného dlouhodobého majetku, (krátkodobých) investic, úvěrů, dlouhodobých a krátkodobých pohledávek, zásob, finančních a jiných závazků, zaměstnaneckých výhod, opravných položek k rizikům a nákladům a rezerv, nevyplynula žádná významná zjištění.

Konsolidovaná rozvaha k 31. prosinci 2005

Předběžné financování

| 1.52 | Audit reprezentativního vzorku 162 předběžných financování ze základního souboru záznamů o předběžném financování v účetním systému k březnu 2006 (29 349 milionů EUR) odhalil významnou míru chyb, pokud jde o četnost a finanční dopad. Tytéž druhy chyb jako u konsolidované počáteční rozvahy byly zjištěny také u konsolidované konečné rozvahy (viz bod 1.35). |
| --- | --- |

1.52

Audit reprezentativního vzorku 162 předběžných financování ze základního souboru záznamů o předběžném financování v účetním systému k březnu 2006 (29 349 milionů EUR) odhalil významnou míru chyb, pokud jde o četnost a finanční dopad. Tytéž druhy chyb jako u konsolidované počáteční rozvahy byly zjištěny také u konsolidované konečné rozvahy (viz bod 1.35).

| 1.52 | Komise přezkoumá devět chyb z 162 auditovaných operací, které měly dopad na účetní závěrku. |
| --- | --- |

1.52

Komise přezkoumá devět chyb z 162 auditovaných operací, které měly dopad na účetní závěrku.

| 1.53 | Při další auditní práci na identifikaci a potvrzení platnosti položek předběžného financování byly dále zjištěny tyto problémy s úplností a přesností konečné rozvahy: |
| --- | --- |

1.53

Při další auditní práci na identifikaci a potvrzení platnosti položek předběžného financování byly dále zjištěny tyto problémy s úplností a přesností konečné rozvahy:

| 1.53 | |
| --- | --- |

1.53

| — | rozdělení na dlouhodobé předběžné financování (22 732 milionů EUR) a krátkodobé předběžné financování (6 633 milionů EUR) zohlednilo pouze částky týkající se strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, programu ISPA a Fondu solidarity týkající se programového období 2000–2006. To vede k podhodnocení dlouhodobého předběžného financování a odpovídajícímu nadhodnocení krátkodobého předběžného financování, protože smlouvy pro jiné politiky s předběžným financováním, u nichž byla zbývající doba trvání více než jeden rok, byly klasifikovány jako krátkodobé, |
| --- | --- |

—

rozdělení na dlouhodobé předběžné financování (22 732 milionů EUR) a krátkodobé předběžné financování (6 633 milionů EUR) zohlednilo pouze částky týkající se strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, programu ISPA a Fondu solidarity týkající se programového období 2000–2006. To vede k podhodnocení dlouhodobého předběžného financování a odpovídajícímu nadhodnocení krátkodobého předběžného financování, protože smlouvy pro jiné politiky s předběžným financováním, u nichž byla zbývající doba trvání více než jeden rok, byly klasifikovány jako krátkodobé,

| — | Rozdělení na dlouhodobé a krátkodobé předběžné financování je v zásadě provedeno pouze u částek ze strukturálních fondů, neboť ty dlouhodobé představují „skutečné“ předběžné financování Komise. U dalších oblastí politik nebylo možné finanční dopad zjištění Účetního dvora kvantifikovat. Pro účetní závěrku za rok 2006 bude mít Komise po dvou letech zkušeností s novým účetním systémem více údajů, ze kterých bude při ověření proveditelnosti tohoto rozdělení moci vycházet. |
| --- | --- |

—

Rozdělení na dlouhodobé a krátkodobé předběžné financování je v zásadě provedeno pouze u částek ze strukturálních fondů, neboť ty dlouhodobé představují „skutečné“ předběžné financování Komise. U dalších oblastí politik nebylo možné finanční dopad zjištění Účetního dvora kvantifikovat. Pro účetní závěrku za rok 2006 bude mít Komise po dvou letech zkušeností s novým účetním systémem více údajů, ze kterých bude při ověření proveditelnosti tohoto rozdělení moci vycházet.

| — | pokud jde o generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu, přes práci provedenou po vydání předběžné účetní závěrky stále existuje riziko, že opomenutí a duplicitní či nesprávné záznamy by mohly vést k významným chybám, které vzhledem ke složitosti problémů nelze vyčíslit. |
| --- | --- |

—

pokud jde o generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu, přes práci provedenou po vydání předběžné účetní závěrky stále existuje riziko, že opomenutí a duplicitní či nesprávné záznamy by mohly vést k významným chybám, které vzhledem ke složitosti problémů nelze vyčíslit.

| — | Věcné chyby nalezené v záznamech generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu, které vznikly špatným vykázáním plateb předběžného financování, byly opraveny. |
| --- | --- |

—

Věcné chyby nalezené v záznamech generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu, které vznikly špatným vykázáním plateb předběžného financování, byly opraveny.

Závazky

| 1.54 | Audit reprezentativního vzorku 148 faktur/prohlášení o výdajích ze základního souboru závazků v účetním systému k březnu 2006 (16 194 milionů EUR) odhalil významnou míru chyb, pokud jde o četnost a finanční dopad. Tytéž druhy chyb jako u konsolidované počáteční rozvahy byly také zjištěny u konsolidované konečné rozvahy (viz bod 1.40). |
| --- | --- |

1.54

Audit reprezentativního vzorku 148 faktur/prohlášení o výdajích ze základního souboru závazků v účetním systému k březnu 2006 (16 194 milionů EUR) odhalil významnou míru chyb, pokud jde o četnost a finanční dopad. Tytéž druhy chyb jako u konsolidované počáteční rozvahy byly také zjištěny u konsolidované konečné rozvahy (viz bod 1.40).

| 1.54 | Komise přezkoumá devět chyb z 148 auditovaných operací, které měly dopad na účetní závěrku. |
| --- | --- |

1.54

Komise přezkoumá devět chyb z 148 auditovaných operací, které měly dopad na účetní závěrku.

| 1.55 | Pokud jde o generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu, přes práci provedenou po vydání předběžné účetní závěrky stále existuje riziko, že opomenutí a duplicitní či nesprávné záznamy by mohly vést k významným chybám, které vzhledem ke složitosti problémů nelze vyčíslit. |
| --- | --- |

1.55

Pokud jde o generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu, přes práci provedenou po vydání předběžné účetní závěrky stále existuje riziko, že opomenutí a duplicitní či nesprávné záznamy by mohly vést k významným chybám, které vzhledem ke složitosti problémů nelze vyčíslit.

| 1.55 | Věcné chyby nalezené v záznamech generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu, které vznikly špatným zaúčtování faktur/prohlášení o výdajích, byly opraveny. |
| --- | --- |

1.55

Věcné chyby nalezené v záznamech generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu, které vznikly špatným zaúčtování faktur/prohlášení o výdajích, byly opraveny.

Prvky oddělení účetních období

| 1.56 | Problémy zmíněné v souvislosti s konsolidovanou počáteční rozvahou (viz body 1.44–1.46) vedly k následujícím nedostatkům v konsolidované konečné rozvaze. Všechna auditovaná generálních ředitelství (kromě generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu) byla schopna odsouhlasit údaje použité při výpočtech se základními účetními údaji s výjimkou některých nevysvětlených rozdílů, které, třebaže nejsou významné, potvrzují určitou úroveň rizika, na niž bylo poukázáno výše (viz bod 1.45). |
| --- | --- |

1.56

Problémy zmíněné v souvislosti s konsolidovanou počáteční rozvahou (viz body 1.44–1.46) vedly k následujícím nedostatkům v konsolidované konečné rozvaze. Všechna auditovaná generálních ředitelství (kromě generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu) byla schopna odsouhlasit údaje použité při výpočtech se základními účetními údaji s výjimkou některých nevysvětlených rozdílů, které, třebaže nejsou významné, potvrzují určitou úroveň rizika, na niž bylo poukázáno výše (viz bod 1.45).

| 1.56 | Věcné chyby nalezené v záznamech generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu, které vznikly špatným zaúčtování prvků oddělení účetních období, byly opraveny. |
| --- | --- |

1.56

Věcné chyby nalezené v záznamech generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu, které vznikly špatným zaúčtování prvků oddělení účetních období, byly opraveny.

Podrozvahové položky a příloha

| 1.57 | Příloha ke konsolidované účetní závěrce obsahuje ve srovnání s minulostí více informací (32) o skutečnosti, že oddělení Komise nebo členské státy některé operace pravděpodobně později opraví. Příloha však nespecifikuje částku výdajů, které mohou být předmětem postupů pro ověřování a schvalování účetní závěrky (viz též body 1.63–1.65). |
| --- | --- |

1.57

Příloha ke konsolidované účetní závěrce obsahuje ve srovnání s minulostí více informací (32) o skutečnosti, že oddělení Komise nebo členské státy některé operace pravděpodobně později opraví. Příloha však nespecifikuje částku výdajů, které mohou být předmětem postupů pro ověřování a schvalování účetní závěrky (viz též body 1.63–1.65).

32

| 1.57 | Kromě rozhodnutí o ročních účetních závěrkách platebních agentur má Komise právo provést opravy v rámci rozhodnutí o shodě. Komise jednala na doporučení Účetního dvora ve zprávě z roku 2004, které se týkalo možných oprav, jež je ještě třeba učinit. Například generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2005 (33) jasně stanovilo na období let 2001–2005 opravy, o kterých je třeba rozhodnout v rámci následného rozhodnutí o účetní závěrce, a tato částka je v účetních záznamech Komise vykázána jako případné aktivum. Tato v budoucnosti zaúčtovatelná částka byla na základě průměrné opravné sazby ve výši 0,95 % odhadnuta na 1 151 milionů EUR – viz také odpovědi na body 5.56 a 5.62. |
| --- | --- |

1.57

Kromě rozhodnutí o ročních účetních závěrkách platebních agentur má Komise právo provést opravy v rámci rozhodnutí o shodě. Komise jednala na doporučení Účetního dvora ve zprávě z roku 2004, které se týkalo možných oprav, jež je ještě třeba učinit. Například generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2005 (33) jasně stanovilo na období let 2001–2005 opravy, o kterých je třeba rozhodnout v rámci následného rozhodnutí o účetní závěrce, a tato částka je v účetních záznamech Komise vykázána jako případné aktivum. Tato v budoucnosti zaúčtovatelná částka byla na základě průměrné opravné sazby ve výši 0,95 % odhadnuta na 1 151 milionů EUR – viz také odpovědi na body 5.56 a 5.62.

33

Konsolidovaný účet výsledku hospodaření

| 1.58 | Pro získání přiměřené jistoty o spolehlivosti účetní závěrky je nutné podrobné odsouhlasení výsledku plnění rozpočtu a výsledku hospodaření. S výjimkou Komise byly tyto informace k dispozici až po předložení konečné účetní závěrky. Přesto však Účetní dvůr mohl tyto údaje použít pro odsouhlasení výsledku plnění rozpočtu a výsledku hospodaření. |
| --- | --- |

1.58

Pro získání přiměřené jistoty o spolehlivosti účetní závěrky je nutné podrobné odsouhlasení výsledku plnění rozpočtu a výsledku hospodaření. S výjimkou Komise byly tyto informace k dispozici až po předložení konečné účetní závěrky. Přesto však Účetní dvůr mohl tyto údaje použít pro odsouhlasení výsledku plnění rozpočtu a výsledku hospodaření.

Legalita a správnost uskutečněných operací

Přístup Účetního dvora

| 1.59 | S přihlédnutím k požadavkům čl. 248 odst. 1 Smlouvy, měnícímu se auditnímu prostředí (které je nesmírně složité a v důsledku finanční reformy Komise se zásadně proměnilo) a očekáváním „uživatelů“ DAS (jmenovitě orgánu, který je příslušný pro udělení absolutoria) Účetní dvůr v roce 2002 (34) rozhodl, že jeho auditní stanovisko bude výsledkem konsolidace zvláštních posouzení týkajících se vlastních zdrojů a každé ze šesti provozních kapitol finančního výhledu 2000–2006 (35). Tato zvláštní posouzení, která mají orgánu udělujícímu absolutorium umožnit monitorovat kvalitu řízení prostředků v každé podstatné oblasti intervenčních opatření Společenství (36), vycházejí ze čtyř zdrojů důkazů: |
| --- | --- |

1.59

S přihlédnutím k požadavkům čl. 248 odst. 1 Smlouvy, měnícímu se auditnímu prostředí (které je nesmírně složité a v důsledku finanční reformy Komise se zásadně proměnilo) a očekáváním „uživatelů“ DAS (jmenovitě orgánu, který je příslušný pro udělení absolutoria) Účetní dvůr v roce 2002 (34) rozhodl, že jeho auditní stanovisko bude výsledkem konsolidace zvláštních posouzení týkajících se vlastních zdrojů a každé ze šesti provozních kapitol finančního výhledu 2000–2006 (35). Tato zvláštní posouzení, která mají orgánu udělujícímu absolutorium umožnit monitorovat kvalitu řízení prostředků v každé podstatné oblasti intervenčních opatření Společenství (36), vycházejí ze čtyř zdrojů důkazů:

34

35

36

| a) | zkoumání způsobu, jakým fungují systémy dohledu a kontroly zřízené jak v orgánech a institucích Společenství, tak v členských státech a třetích zemích; |
| --- | --- |

a)

zkoumání způsobu, jakým fungují systémy dohledu a kontroly zřízené jak v orgánech a institucích Společenství, tak v členských státech a třetích zemích;

| b) | testování vzorků operací pro každou podstatnou oblast formou kontrol až po úroveň konečných příjemců; |
| --- | --- |

b)

testování vzorků operací pro každou podstatnou oblast formou kontrol až po úroveň konečných příjemců;

| c) | analýzy výročních zpráv o činnosti a prohlášení generálních ředitelů a postupů použitých k jejich vypracování; |
| --- | --- |

c)

analýzy výročních zpráv o činnosti a prohlášení generálních ředitelů a postupů použitých k jejich vypracování;

| d) | případně zkoumání práce jiných auditorů, kteří jsou nezávislí na řídících postupech Společenství. |
| --- | --- |

d)

případně zkoumání práce jiných auditorů, kteří jsou nezávislí na řídících postupech Společenství.

| 1.60 | Cílem auditu systémů dohledu a kontroly je zjistit, do jaké míry tyto systémy umožňují řídit rizika související s legalitou a správností uskutečněných operací. Testování operací má poskytnout přímé důkazy o legalitě a správnosti a naznačit původ, četnost, povahu a dopad zjištěných chyb. Výsledky testování operací doplňují a potvrzují závěry o systémech. Na základě informací z obou zdrojů jsou doporučena nápravná opatření. V souladu s mezinárodními auditními standardy Účetní dvůr rovněž přihlíží ke „sdělením vedoucích pracovníků“ obsaženým ve výročních zprávách o činnosti a prohlášeních generálních ředitelů, jakož i v jejich souhrnu, který přijímá Komise. Přezkoumává se i práce jiných auditorů (37), aby se zjistilo, zda je pro jednotlivá zvláštní posouzení relevantní. |
| --- | --- |

1.60

Cílem auditu systémů dohledu a kontroly je zjistit, do jaké míry tyto systémy umožňují řídit rizika související s legalitou a správností uskutečněných operací. Testování operací má poskytnout přímé důkazy o legalitě a správnosti a naznačit původ, četnost, povahu a dopad zjištěných chyb. Výsledky testování operací doplňují a potvrzují závěry o systémech. Na základě informací z obou zdrojů jsou doporučena nápravná opatření. V souladu s mezinárodními auditními standardy Účetní dvůr rovněž přihlíží ke „sdělením vedoucích pracovníků“ obsaženým ve výročních zprávách o činnosti a prohlášeních generálních ředitelů, jakož i v jejich souhrnu, který přijímá Komise. Přezkoumává se i práce jiných auditorů (37), aby se zjistilo, zda je pro jednotlivá zvláštní posouzení relevantní.

37

Výsledky auditu za rok 2005

Přetrvává potřeba zajistit účelnost systémů dohledu a kontroly

| 1.61 | Podobně jako v minulosti lze obecně říci, že závěry o různých dostupných zdrojích DAS vyplývající ze zvláštních posouzení, jsou jednotné. V oblastech, kde jsou podle auditu Účetního dvora zavedeny systémy dohledu a kontroly, které umožňují odpovídající řízení rizika, nevyplývají z testů věcné správnosti provedených Účetním dvorem podstatná zjištění o legalitě a správnosti uskutečněných operací (viz body 4.26–4.30, 5.53, 9.19 a 10.20) a posouzení prohlášení generálních ředitelů a pověřených schvalujících osob provedené Účetním dvorem potvrdilo, že není třeba vyjadřovat žádné výhrady nebo je třeba vyjádřit jen výhrady méně zásadní povahy (viz body 2.14–2.19). |
| --- | --- |

1.61

Podobně jako v minulosti lze obecně říci, že závěry o různých dostupných zdrojích DAS vyplývající ze zvláštních posouzení, jsou jednotné. V oblastech, kde jsou podle auditu Účetního dvora zavedeny systémy dohledu a kontroly, které umožňují odpovídající řízení rizika, nevyplývají z testů věcné správnosti provedených Účetním dvorem podstatná zjištění o legalitě a správnosti uskutečněných operací (viz body 4.26–4.30, 5.53, 9.19 a 10.20) a posouzení prohlášení generálních ředitelů a pověřených schvalujících osob provedené Účetním dvorem potvrdilo, že není třeba vyjadřovat žádné výhrady nebo je třeba vyjádřit jen výhrady méně zásadní povahy (viz body 2.14–2.19).

| 1.62 | V oblastech, kde podle hodnocení Účetního dvora systémy dohledu a kontroly existují, avšak jejich účelnost při řízení souvisejícího rizika je nutno zlepšit, vyplývají z testů věcné správnosti provedených Účetním dvorem i nadále významná zjištění o legalitě a správnosti uskutečněných operací (viz body 5.52–5.57, 6.38–6.41 a 7.28 a pokud jde o prováděcí organizace, body 8.21–8.22). Dále posouzení prohlášení generálních ředitelů provedené Účetním dvorem potvrdilo, že podstatné výhrady buďto vyjádřeny byly, nebo podle názoru Účetního dvora vyjádřeny být měly (viz body 2.14–2.19). |
| --- | --- |

1.62

V oblastech, kde podle hodnocení Účetního dvora systémy dohledu a kontroly existují, avšak jejich účelnost při řízení souvisejícího rizika je nutno zlepšit, vyplývají z testů věcné správnosti provedených Účetním dvorem i nadále významná zjištění o legalitě a správnosti uskutečněných operací (viz body 5.52–5.57, 6.38–6.41 a 7.28 a pokud jde o prováděcí organizace, body 8.21–8.22). Dále posouzení prohlášení generálních ředitelů provedené Účetním dvorem potvrdilo, že podstatné výhrady buďto vyjádřeny byly, nebo podle názoru Účetního dvora vyjádřeny být měly (viz body 2.14–2.19).

| 1.62 | Komise učinila opatření k řízení rizik spojených se sdíleným řízením prostřednictvím auditní práce, uplatňováním akčních plánů v členských státech k odstraňování systémových nedostatků, prostřednictvím finančních oprav, pomoci při klíčových kontrolách a zlepšeným předáváním výsledků auditů provedených vnitrostátními auditory. O těchto krocích a o vylepšování tohoto systému v členských státech referují generální ředitelství spravující strukturální fondy ve svých výročních zprávách o činnosti. Ze samotné podstaty systému sdíleného řízení vyplývá, že některé chyby a nedostatky budou opraveny teprve po proplacení dotčených výdajů. Komise odkazuje na své odpovědi na postřehy Účetního dvora v bodě 2.8, 2.25 a 2.26. |
| --- | --- |

1.62

Komise učinila opatření k řízení rizik spojených se sdíleným řízením prostřednictvím auditní práce, uplatňováním akčních plánů v členských státech k odstraňování systémových nedostatků, prostřednictvím finančních oprav, pomoci při klíčových kontrolách a zlepšeným předáváním výsledků auditů provedených vnitrostátními auditory. O těchto krocích a o vylepšování tohoto systému v členských státech referují generální ředitelství spravující strukturální fondy ve svých výročních zprávách o činnosti. Ze samotné podstaty systému sdíleného řízení vyplývá, že některé chyby a nedostatky budou opraveny teprve po proplacení dotčených výdajů. Komise odkazuje na své odpovědi na postřehy Účetního dvora v bodě 2.8, 2.25 a 2.26.

Jak je zmíněno v odpovědi na body 2.18 a 2.19, dotčená generální ředitelství se domnívala, že provoz platných systémů sám o sobě poskytuje solidní základ pro spolehlivé zajištění výdajů, za které jsou odpovědná, a že výhrady jsou namístě pouze tehdy, objeví-li se nedostatky představující vážné ohrožení rozpočtu Společenství.

Pokud jde o prováděcí zařízení ve vnějších oblastech politiky, odkazuje se na odpovědi Komise k bodům 8.20 a 8.21.

Víceletá povaha činností Společenství a náprava chyb

| 1.63 | V diskusích o připomínkách v DAS se často uvádí, že nedostatky, které Účetní dvůr zjistil na úrovni uskutečněných operací, mají pouze dočasný dopad a že DAS nebere v úvahu víceletou povahu některých činností Společenství. Tvrdí se tak, že Komise chyby zohledňuje při schvalování účtů v rámci záruční sekce EZOZF, při uzavírání operačních programů v rámci strukturálních fondů a při auditech uzávěrky týkajících se decentralizovaného řízení. |
| --- | --- |

1.63

V diskusích o připomínkách v DAS se často uvádí, že nedostatky, které Účetní dvůr zjistil na úrovni uskutečněných operací, mají pouze dočasný dopad a že DAS nebere v úvahu víceletou povahu některých činností Společenství. Tvrdí se tak, že Komise chyby zohledňuje při schvalování účtů v rámci záruční sekce EZOZF, při uzavírání operačních programů v rámci strukturálních fondů a při auditech uzávěrky týkajících se decentralizovaného řízení.

| 1.63 | Argumenty Komise se opírají o skutečnost, že při sdíleném řízení podléhají výdaje financované Společenstvím kontrolnímu cyklu, který trvá více let. U strukturálních fondů začíná tento cyklus prvními kontrolami na úrovni členských států a končí ex post audity Komise. Skutečnost, že Účetní dvůr objevil chyby v operacích, které se nacházejí v určitém stádiu kontrolního cyklu, neznamená, že by tento systém nebyl účinný. Tím však není popřen prvořadý význam kontrol podkladových operací provedených řídícími pracovníky přímo na místě před předložením výdajů k proplacení, stejně jako význam preventivních opatření, jako jsou poskytnutí pomoci a informační činnost. |
| --- | --- |

1.63

Argumenty Komise se opírají o skutečnost, že při sdíleném řízení podléhají výdaje financované Společenstvím kontrolnímu cyklu, který trvá více let. U strukturálních fondů začíná tento cyklus prvními kontrolami na úrovni členských států a končí ex post audity Komise. Skutečnost, že Účetní dvůr objevil chyby v operacích, které se nacházejí v určitém stádiu kontrolního cyklu, neznamená, že by tento systém nebyl účinný. Tím však není popřen prvořadý význam kontrol podkladových operací provedených řídícími pracovníky přímo na místě před předložením výdajů k proplacení, stejně jako význam preventivních opatření, jako jsou poskytnutí pomoci a informační činnost.

| 1.64 | V souladu s čl. 53 odst. 5 finančního nařízení a článkem 42 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení (38) tato rozhodnutí a nápravná opatření skutečně tvoří významnou součást systémů dohledu a kontroly Komise. Nedostatky zjištěné při auditech Účetního dvora však ukazují, že „rozhodnutí o shodě“ při schvalování zemědělských účtů, postupy pro uzavírání operačních programů v rámci strukturálních fondů a audity uzávěrky týkající se decentralizovaného řízení nelze považovat za mechanismy zajišťující prevenci a včasnou identifikaci a nápravu chyb (viz body 5.56–5.57, 6.31–6.37, 6.41, 7.21–7.24 a 7.26–7.28). |
| --- | --- |

1.64

V souladu s čl. 53 odst. 5 finančního nařízení a článkem 42 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení (38) tato rozhodnutí a nápravná opatření skutečně tvoří významnou součást systémů dohledu a kontroly Komise. Nedostatky zjištěné při auditech Účetního dvora však ukazují, že „rozhodnutí o shodě“ při schvalování zemědělských účtů, postupy pro uzavírání operačních programů v rámci strukturálních fondů a audity uzávěrky týkající se decentralizovaného řízení nelze považovat za mechanismy zajišťující prevenci a včasnou identifikaci a nápravu chyb (viz body 5.56–5.57, 6.31–6.37, 6.41, 7.21–7.24 a 7.26–7.28).

38

| 1.64 | Cílem odsouhlasení rozhodnutí o účetní závěrce je z financování Společenství vyloučit výdaje, které nejsou v souladu s právními předpisy Společenství. Tato rozhodnutí jsou určena členským státům a chrání daňové poplatníky EU před financováním nezpůsobilých výdajů. Ve sdíleném řízení jsou prevence, nalezení a oprava chyb na úrovni konečného příjemce odpovědností členských států. Rozhodnutí o účetní závěrce má povzbudit členské státy, aby se snažily udržet míru chyb na přijatelné úrovni a aby při zjištění nesrovnalostí zajistily jejich nápravu. Kontrolní systémy jsou také kombinovány s uplatněním odrazujících sankcí v případech, kdy členské státy zjistí chyby. |
| --- | --- |

1.64

Cílem odsouhlasení rozhodnutí o účetní závěrce je z financování Společenství vyloučit výdaje, které nejsou v souladu s právními předpisy Společenství. Tato rozhodnutí jsou určena členským státům a chrání daňové poplatníky EU před financováním nezpůsobilých výdajů. Ve sdíleném řízení jsou prevence, nalezení a oprava chyb na úrovni konečného příjemce odpovědností členských států. Rozhodnutí o účetní závěrce má povzbudit členské státy, aby se snažily udržet míru chyb na přijatelné úrovni a aby při zjištění nesrovnalostí zajistily jejich nápravu. Kontrolní systémy jsou také kombinovány s uplatněním odrazujících sankcí v případech, kdy členské státy zjistí chyby.

Komise se domnívá, že v oblasti zemědělských výdajů poskytují kontroly prováděné členskými státy a Komisí přiměřenou záruku ke zjištění a opravě vzniklých chyb (viz odpovědi na body 5.56 a 5.58).

U strukturálních fondů představuje uzavření projektů závěrečnou fázi kontrolního cyklu umožňující opravu chyb v okamžiku konečné platby. Kontrolní systém však nespoléhá pouze na postupy ukončení projektů; riziko, že se v rozpočtu projeví chyby v důsledku selhání prvních kontrol, snižují postupy potvrzování výdajů, audity a finanční opravy na úrovni členských států i Komise, které jsou prováděny v průběhu období provádění.

| 1.65 | Navíc rozhodnutí o finančních opravách přijatá v oblasti sdíleného řízení, kterými se získávají zpět částky od členských států, jež nezavedly anebo neprovozují spolehlivé systémy, nečiní uskutečněné operace o nic méně nelegální či nesprávné, i když mohou mít odrazující účinek. Nadto provedené finanční opravy vyplývají ze systémových nedostatků, a nemohou tak přímo souviset s chybami na úrovni uskutečněných operací. Nařízení finančních oprav má mít ten účinek, že se náklady na (neuznané) nelegální či nesprávné operace přesunou z rozpočtu EU na daňové poplatníky jednotlivých členských států. |
| --- | --- |

1.65

Navíc rozhodnutí o finančních opravách přijatá v oblasti sdíleného řízení, kterými se získávají zpět částky od členských států, jež nezavedly anebo neprovozují spolehlivé systémy, nečiní uskutečněné operace o nic méně nelegální či nesprávné, i když mohou mít odrazující účinek. Nadto provedené finanční opravy vyplývají ze systémových nedostatků, a nemohou tak přímo souviset s chybami na úrovni uskutečněných operací. Nařízení finančních oprav má mít ten účinek, že se náklady na (neuznané) nelegální či nesprávné operace přesunou z rozpočtu EU na daňové poplatníky jednotlivých členských států.

| 1.65 | Postup odsouhlasení účetní závěrky sám o sobě není mechanismem, kterým se získávají zpět platby neoprávněně vyplacené příjemcům, neboť je zaměřený na systém kontrol zavedený členskými státy. V případě, že jsou při těchto kontrolách zjištěny nesrovnalosti, jsou za ně odpovědny členské státy, jak jasně stanoví čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1290/2005. |
| --- | --- |

1.65

Postup odsouhlasení účetní závěrky sám o sobě není mechanismem, kterým se získávají zpět platby neoprávněně vyplacené příjemcům, neboť je zaměřený na systém kontrol zavedený členskými státy. V případě, že jsou při těchto kontrolách zjištěny nesrovnalosti, jsou za ně odpovědny členské státy, jak jasně stanoví čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1290/2005.

Zda má břemeno finanční opravy nést konečný příjemce, zda mají být hrazeny z programového rozpočtu nebo se zda se břemeno převede na vnitrostátní daňové poplatníky, závisí na důvodu opravy. Členské státy jsou povinny získat zpět neoprávněně vyplacené částky, kdykoli je to možné a vhodné. Pokyny k opravám stanoví, že Komise může zahájit řízení o nesplnění povinnosti, pokud členské státy tyto prostředky nezískají zpět i v případě, kdy byla provedena finanční oprava. U chyb zjištěných u jednotlivých operací, které vznikly vinou příjemce, se očekává, že proti příjemci bude zahájeno řízení o zpětném získání prostředků. Je-li oprava nutná z důvodu nedbalosti členského státu při provádění kontrol, což bývá častým důvodem finančních oprav, jsou na vině orgány a nikoli příjemce. V takovém případě je finanční oprava hrazena výlučně z rozpočtu dotčeného členského státu.

Komise se domnívá, že takové opravy napraví škodu vzniklou v rozpočtu EU vinou chyb v zákonnosti a řádnosti příslušných operací.

---

(1)  „Konečná roční účetní závěrka Evropských společenství“ tvoří svazek I roční účetní závěrky Evropských společenství za rozpočtový rok 2005.

1

(2)  Účetní pravidla, která přijal účetní Komise, jsou inspirována mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS), vydávanými Mezinárodní federací účetních znalců (International Federation of Accountants – IFAC), a nejsou-li k dispozici, pak mezinárodními účetními standardy (International Accounting Standards – IAS) / mezinárodními standardy finančního výkaznictví (International Financial Reporting Standards – IFRS), vydávanými Radou pro mezinárodní účetní standardy (International Accounting Standards Board – IASB).

2

International Public Sector Accounting Standards

International Federation of Accountants

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(3)  Hlavními novými prvky jsou předběžné financování, pohledávky a oddělení účetních období.

3

(4)  „Konsolidované finanční výkazy“ zahrnují rozvahu, účet výsledku hospodaření (včetně vykazování podle segmentů), tabulku finančních toků a výkaz změn čistých aktiv.

4

(5)  Viz body 1.51 a 1.52 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2004 a kapitola 2 této výroční zprávy.

5

(6)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1).

6

(7)  Sdělení Komise – Modernizace účetního systém Evropských společenství (KOM(2002) 755 v konečném znění ze dne 17. prosince 2002).

7

(8)  Viz bod 1.8 výroční zprávy za rozpočtový rok 2002, bod 1.25 výroční zprávy za rozpočtový rok 2003 a bod 1.44 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004.

8

(9)  Například v ústředí Organizace spojených národů a v Organizaci pro hospodářskou spolupráci a rozvoj nebo v Austrálii, Dánsku, Francii, Španělsku, Švédsku, Spojeném království a Spojených státech.

9

(10)  Patnáct nových účetních pravidel, která přijal účetní Komise, je založeno na mezinárodních účetních standardech pro veřejný sektor (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS) a v případě účetních operací, na něž se zatím standardy IPSAS nevztahují, na příslušných mezinárodních účetních standardech (International Accounting Standards – IAS) nebo mezinárodních standardech finančního výkaznictví (International Financial Reporting Standards – IFRS).

10

International Public Sector Accounting Standards

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

(11)  Podle článku 59 finančního nařízení stanoví každý orgán ve svých vnitřních správních předpisech zaměstnance na patřičné úrovni, které pověří pravomocemi schvalující osoby pro plnění rozpočtu v oblasti příjmů a výdajů, stanoví rozsah svěřených pravomocí a možnost tyto pravomoci dále přenášet. V Komisi se pravomoci zpravidla svěřují generálním ředitelům a vedoucím útvarů.

11

(12)  V každém generálním ředitelství zodpovídá ředitel pro zdroje za správu rozpočtových a lidských zdrojů, které jsou k dispozici. Má konkrétní povinnosti, pokud jde o audit, vnitřní kontrolu, finanční řízení a související informační systémy.

12

(13)  ABAC Workflow je modul IT, který je vstupním bodem pro většinu rozpočtových a účetních údajů.

13

(14)  Úřad pro spolupráci EuropeAid, Evropský úřad pro výběr personálu, Úřad pro úřední tisky Evropských společenství, Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků, generální ředitelství pro informatiku, pro vzdělávání a kulturu, pro humanitární pomoc a pro vnější vztahy (viz též výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 1.38–1.42).

14

(15)  Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, pro komunikaci, pro regionální politiku a pro výzkum.

15

(16)  Posílení kontrol podporujících účetní informace, předběžné financování, včasný zápis operací do účetnictví, postupy pro oddělení účetních období, vymezení a formalizace úlohy účetního korespondenta, právní subjekty, místní systémy IT, odborná příprava, volba cílových kódů, změna kultury v prostředí akruálního účetnictví a potvrzování platnosti počátečních zůstatků.

16

(17)  Propojení mezi zpětným získáním prostředků a souvisejícím závazkem není v systému ABAC povinné; faktury a výkazy dodavatelů; účetní výkazy vytvářené aplikací SAP a přiřazení záruky odpovídající rámcové smlouvě při zápisu do ABAC Guarantee.

17

(18)  Výhrada generálního ředitele Společného výzkumného střediska k nedostatečně jasnému stavu některých částí rozvahy a účtu výsledku hospodaření a ke kvalitě údajů v některých zápisech je především technické povahy.

18

(19)  Toto rozhodnutí vycházelo z „koncepce kontroly“ standardů IPSAS.

19

(20)  Ačkoli účetní pravidlo č. 1 vysvětluje různá kritéria, která se uplatňují při konsolidaci, důvody pro vyloučení ERF z konsolidace nejsou uvedeny.

20

(21)  Úř. věst. C 162, 5.6.2001, s. 1.

21

(22)  Pokud jde o dlouhodobé a krátkodobé pohledávky, Komise by si měla vyžádat údaje z účetní knihy pohledávek Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) k 31. prosinci, a nikoliv uvádět údaje ke konci účetního období EZOZF (tj. k 15. říjnu).

22

(23)  Viz bod 1.23 výroční zprávy za rozpočtový rok 2002, body 1.10 e), 1.14 a 1.15 výroční zprávy za rozpočtový rok 2003 a bod 1.17 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004.

23

(24)  Viz bod II d) prohlášení o věrohodnosti za rok 2002 a bod III prohlášení o věrohodnosti za rok 2003 a za rok 2004.

24

(25)  Celková původní částka předběžného financování pro Komisi před odečtením způsobilých výdajů byla 64 600 milionů EUR.

25

(26)  Viz body 1.30–1.32 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004.

26

(27)  Audit generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu provedl servis interního auditu Komise za dohledu Účetního dvora.

27

(28)  Původní hrubá částka krátkodobých závazků před odečtením (části) již zaplacených faktur/prohlášení o výdajích činila přibližně 35 000 milionů EUR. Tato částka byla na počátku roku 2005 převedena do nového účetního systému.

28

(29)  Viz body 1.34 a 1.35 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004.

29

(30)  K této částce je třeba přičíst výdaje příštích období odečtené od krátkodobého předběžného financování, které představují zhruba 6 400 milionů EUR.

30

(31)  Komise upustila od praxe, kterou v minulých letech kritizoval Účetní dvůr v souvislosti s důchodovými závazky Společenství a která spočívala v souběžném zaúčtování pohledávek a závazků, jímž se neutralizuje dopad na výsledek hospodaření, protože z něj není zřejmá meziroční změna (viz body 1.31 a 1.32 výroční zprávy za rozpočtový rok 2002, bod 1.10 h) výroční zprávy za rozpočtový rok 2003 a bod 1.20 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004).

31

(32)  Viz body 1.10 a 1.11 výroční zprávy za rozpočtový rok 2002, bod 1.11 výroční zprávy za rozpočtový rok 2003 a body 1.12 a 1.13 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004.

32

(33)  Viz kapitola 2 „Správa vnitřních kontrolních systémů“, bod 2.2.2.1 „Výdaje ze záruční sekce“

33

(34)  V únoru 2006 schválil Účetní dvůr revizi koncepce DAS, která se poprvé uplatní u rozpočtového roku 2006.

34

(35)  Zemědělství, strukturální opatření, vnitřní politiky, vnější akce, správa a předvstupní strategie.

35

(36)  Pokud se jedná o výdaje, finanční nařízení rozlišuje mezi těmito případy (článek 53): Komise plní rozpočet centralizovaným způsobem (administrativní výdaje a vnitřní politiky); Komise sdílí řízení operací s národními orgány v členských státech (záruční sekce EZOZF a strukturální fondy); Komise decentralizuje realizaci některých aspektů svých opatření a přenáší je na přijímající země, když před tím provedla předběžnou kontrolu (kontrolu ex ante) (předvstupní strategie), a Komise může některá opatření řídit společně s mezinárodními organizacemi.

36

ex ante

(37)  Jinými auditory se rozumí jakákoli veřejná nebo soukromá osoba, která je ve funkci auditora vyzvána, aby posoudila opatření, která jsou zcela nebo zčásti financována z rozpočtu Společenství, avšak jejíž povinnost nevyplývá z právních předpisů Společenství.

37

(38)  Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1).

38

---

KAPITOLA 2

Vnitřní kontrola Komise

OBSAH

Úvod a rozsah auditu

Auditní zjištění týkající se sdělení vedoucích pracovníků Komise

Souhrnná zpráva Komise

Výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů

Proces přípravy

Prohlášení generálních ředitelů

Ukazatele

Auditní zjištění týkající se standardů vnitřní kontroly

Celkový závěr a doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD A ROZSAH AUDITU |
| 2.1 | Stejně jako v minulých letech prověřoval Účetní dvůr pokrok, který Komise dosáhla při realizaci finančních aspektů svého reformního programu. Prověřoval především: |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD A ROZSAH AUDITU

2.1

Stejně jako v minulých letech prověřoval Účetní dvůr pokrok, který Komise dosáhla při realizaci finančních aspektů svého reformního programu. Prověřoval především:

| — | výroční zprávy o činnosti generálních ředitelů Komise. Ty ukazují, jak každý generální ředitel plnil své povinnosti, a posoudí, do jaké míry jsou výdaje, za něž je odpovědný, legální a správné. Kvalita a spolehlivost těchto dokumentů jsou tedy důležité proto, že Komisi umožňují ujistit se, že uspokojivě plnila své povinnosti při provádění rozpočtu, |
| --- | --- |

—

výroční zprávy o činnosti generálních ředitelů Komise. Ty ukazují, jak každý generální ředitel plnil své povinnosti, a posoudí, do jaké míry jsou výdaje, za něž je odpovědný, legální a správné. Kvalita a spolehlivost těchto dokumentů jsou tedy důležité proto, že Komisi umožňují ujistit se, že uspokojivě plnila své povinnosti při provádění rozpočtu,

| — | souhrnnou zprávu Komise, jež obsahuje celkové posouzení systému vnitřní kontroly Komise a vychází z výročních zpráv o činnosti, |
| --- | --- |

—

souhrnnou zprávu Komise, jež obsahuje celkové posouzení systému vnitřní kontroly Komise a vychází z výročních zpráv o činnosti,

| — | systém vnitřních kontrol Komise. |
| --- | --- |

—

systém vnitřních kontrol Komise.

| 2.2 | V roce 2005 pokračovala Komise ve svém úsilí začlenit řízení rizik (1) do stávajících plánovacích a rozhodovacích procesů s cílem rozvíjet (v rámci celé Komise) jednotnou koncepci a kulturu řízení ve svých generálních ředitelstvích. |
| --- | --- |

2.2

V roce 2005 pokračovala Komise ve svém úsilí začlenit řízení rizik (1) do stávajících plánovacích a rozhodovacích procesů s cílem rozvíjet (v rámci celé Komise) jednotnou koncepci a kulturu řízení ve svých generálních ředitelstvích.

| 2.2 | V roce 2005 Komise přijala po vyhodnocení pilotních cvičení společný metodický rámec pro řízení rizik. Proces sestavení ročního programu řízení na rok 2006 (zahájený v roce 2005) generálních ředitelství a útvarů Komise poprvé obsahoval posouzení hlavních rizik pro celkové strategické cíle generálních ředitelství a analýzu kontrol, ať již stávajících či těch, jež je potřeba zavést s cílem tato rizika zmírnit. |
| --- | --- |

2.2

V roce 2005 Komise přijala po vyhodnocení pilotních cvičení společný metodický rámec pro řízení rizik. Proces sestavení ročního programu řízení na rok 2006 (zahájený v roce 2005) generálních ředitelství a útvarů Komise poprvé obsahoval posouzení hlavních rizik pro celkové strategické cíle generálních ředitelství a analýzu kontrol, ať již stávajících či těch, jež je potřeba zavést s cílem tato rizika zmírnit.

| 2.3 | Dne 17. ledna 2006 přijala Komise akční plán na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (2), který bere v úvahu výsledky „posouzení rozdílů“ provedeného jejími útvary v roce 2005 pro všechny formy řízení (3). Účetní dvůr akční plán vyhodnotí, jakmile se příslušná opatření uskuteční a bude možné zhodnotit jejich dopad. |
| --- | --- |

2.3

Dne 17. ledna 2006 přijala Komise akční plán na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (2), který bere v úvahu výsledky „posouzení rozdílů“ provedeného jejími útvary v roce 2005 pro všechny formy řízení (3). Účetní dvůr akční plán vyhodnotí, jakmile se příslušná opatření uskuteční a bude možné zhodnotit jejich dopad.

| 2.3 | Přestože Komise oceňuje přístup Účetního dvora zaměřený na výsledky, akční plán odráží úsilí učiněné Komisí k posílení svého vnitřního systému kontroly s cílem poskytnout Účetnímu dvoru pro jeho audit dostatečné důkazy o uspokojivém řízení rizika chyb. Opatření mají být prováděna generálními ředitelstvími a útvary v úzké spolupráci s členskými státy. |
| --- | --- |

2.3

Přestože Komise oceňuje přístup Účetního dvora zaměřený na výsledky, akční plán odráží úsilí učiněné Komisí k posílení svého vnitřního systému kontroly s cílem poskytnout Účetnímu dvoru pro jeho audit dostatečné důkazy o uspokojivém řízení rizika chyb. Opatření mají být prováděna generálními ředitelstvími a útvary v úzké spolupráci s členskými státy.

Komise by uvítala, kdyby mohla mít k dispozici hodnocení Účetního dvora co nejdříve, aby mohla určit, zda rámec vnitřní kontroly vylepšený v rámci plánovaných opatření může poskytovat přiměřené záruky, pokud je správně uplatňován.

| 2.4 | Účetní dvůr prověřoval, nakolik jeho auditní zjištění potvrzují sdělení vedoucích pracovníků obsažená ve výročních zprávách o činnosti, v prohlášeních generálních ředitelů a v souhrnné zprávě Komise a do jaké míry jsou tato sdělení relevantní pro prohlášení o věrohodnosti (DAS). Analyzoval rovněž pokrok dosažený při realizaci standardů vnitřní kontroly a vyhodnocoval účelnost postupů, které byly zavedeny, a nástrojů, které byly vyvinuty k zajišťování legality a správnosti operací při platbách z rozpočtu. |
| --- | --- |

2.4

Účetní dvůr prověřoval, nakolik jeho auditní zjištění potvrzují sdělení vedoucích pracovníků obsažená ve výročních zprávách o činnosti, v prohlášeních generálních ředitelů a v souhrnné zprávě Komise a do jaké míry jsou tato sdělení relevantní pro prohlášení o věrohodnosti (DAS). Analyzoval rovněž pokrok dosažený při realizaci standardů vnitřní kontroly a vyhodnocoval účelnost postupů, které byly zavedeny, a nástrojů, které byly vyvinuty k zajišťování legality a správnosti operací při platbách z rozpočtu.

AUDITNÍ ZJIŠTĚNÍ TÝKAJÍCÍ SE SDĚLENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE

Souhrnná zpráva Komise

| 2.5 | V roce 2005 je poprvé souhrn výročních zpráv o činnosti rozdělen do dvou samostatných zpráv: první (4) se zabývá výsledky politik během roku 2005 ve smyslu uskutečňování strategických cílů Komise, ve druhé (5) se zkoumá řízení generálních ředitelství a rozhoduje se o opatřeních, která jsou nutná pro řešení hlavních nedostatků v systémech dohledu a kontroly. Přijetím druhé zprávy přebírá Komise politickou odpovědnost za řízení, jak je provádějí její generální ředitelé, a to na základě ujištění a výhrad, které generální ředitelé uvedli ve svých výročních zprávách o činnosti. |
| --- | --- |

2.5

V roce 2005 je poprvé souhrn výročních zpráv o činnosti rozdělen do dvou samostatných zpráv: první (4) se zabývá výsledky politik během roku 2005 ve smyslu uskutečňování strategických cílů Komise, ve druhé (5) se zkoumá řízení generálních ředitelství a rozhoduje se o opatřeních, která jsou nutná pro řešení hlavních nedostatků v systémech dohledu a kontroly. Přijetím druhé zprávy přebírá Komise politickou odpovědnost za řízení, jak je provádějí její generální ředitelé, a to na základě ujištění a výhrad, které generální ředitelé uvedli ve svých výročních zprávách o činnosti.

| 2.6 | V souhrnu o výsledcích řízení za rok 2005 vyjadřuje Komise názor, že s přihlédnutím k omezením popsaným ve výročních zprávách o činnosti za rok 2005 poskytují zavedené systémy vnitřní kontroly celkově přiměřenou míru jistoty o legalitě a správnosti operací, za něž Komise odpovídá podle článku 274 Smlouvy o ES. Uznává však, že je potřeba dalšího úsilí k řešení určitého počtu nedostatků, zejména těch, které jsou zdůrazněny ve výhradách pověřených schvalujících osob. |
| --- | --- |

2.6

V souhrnu o výsledcích řízení za rok 2005 vyjadřuje Komise názor, že s přihlédnutím k omezením popsaným ve výročních zprávách o činnosti za rok 2005 poskytují zavedené systémy vnitřní kontroly celkově přiměřenou míru jistoty o legalitě a správnosti operací, za něž Komise odpovídá podle článku 274 Smlouvy o ES. Uznává však, že je potřeba dalšího úsilí k řešení určitého počtu nedostatků, zejména těch, které jsou zdůrazněny ve výhradách pověřených schvalujících osob.

| 2.7 | V některých ohledech jsou posouzení Komise v souladu s analýzou Účetního dvora, zejména pokud jde o posílení pokynů k přípravě výročních zpráv o činnosti (viz body 2.11 a 2.12) a o potřebu vyvinout ukazatele týkající se legality a správnosti uskutečněných operací a fungování klíčových kontrol (viz body 2.13 a 2.20), o pokračující úsilí k zajištění účelnosti vnitřní kontroly (viz body 2.21–2.23) a o další posílení účetních postupů a systémů v zájmu zlepšení finančních informací (viz body 1.5–1.58). |
| --- | --- |

2.7

V některých ohledech jsou posouzení Komise v souladu s analýzou Účetního dvora, zejména pokud jde o posílení pokynů k přípravě výročních zpráv o činnosti (viz body 2.11 a 2.12) a o potřebu vyvinout ukazatele týkající se legality a správnosti uskutečněných operací a fungování klíčových kontrol (viz body 2.13 a 2.20), o pokračující úsilí k zajištění účelnosti vnitřní kontroly (viz body 2.21–2.23) a o další posílení účetních postupů a systémů v zájmu zlepšení finančních informací (viz body 1.5–1.58).

| 2.8 | Avšak v oblastech společné zemědělské politiky a strukturálních operací ukazují zjištění auditu Účetního dvora, že jsou potřebná opatření, jež jdou nad rámec opatření, která považují za nutná generální ředitelé, aby byla přiměřená míra jistoty v prohlášeních doprovázejících výroční zprávy o činnosti efektivně podepřena vhodnými systémy dohledu a kontroly (viz body 2.18–2.19). |
| --- | --- |

2.8

Avšak v oblastech společné zemědělské politiky a strukturálních operací ukazují zjištění auditu Účetního dvora, že jsou potřebná opatření, jež jdou nad rámec opatření, která považují za nutná generální ředitelé, aby byla přiměřená míra jistoty v prohlášeních doprovázejících výroční zprávy o činnosti efektivně podepřena vhodnými systémy dohledu a kontroly (viz body 2.18–2.19).

| 2.8 | Komise má za to, že opatření prováděná v rámci výkonu její dohlížecí role již uspokojivě podporují přiměřené záruky učiněné generálními řediteli ohledně výdajů v jejich pravomoci. Vzhledem k tomu, že audit je prováděn v rámci víceleté strategie, umožňují výsledky zvyšovat rok od roku úroveň záruk u vnitrostátních systémů. Základ záruk bude dále posílen prostřednictvím opatření určených k dosažení vyšší úrovně souladu a účinnosti kontroly v rámci akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly a prostřednictvím vylepšení právního rámce pro programové období 2007–2013. |
| --- | --- |

2.8

Komise má za to, že opatření prováděná v rámci výkonu její dohlížecí role již uspokojivě podporují přiměřené záruky učiněné generálními řediteli ohledně výdajů v jejich pravomoci. Vzhledem k tomu, že audit je prováděn v rámci víceleté strategie, umožňují výsledky zvyšovat rok od roku úroveň záruk u vnitrostátních systémů. Základ záruk bude dále posílen prostřednictvím opatření určených k dosažení vyšší úrovně souladu a účinnosti kontroly v rámci akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly a prostřednictvím vylepšení právního rámce pro programové období 2007–2013.

| 2.9 | Účetní dvůr bere na vědomí důraz, který Komise klade na vytvoření integrovaného rámce vnitřní kontroly (viz bod 2.3). Dále oceňuje, že Komise aktualizovala víceleté cíle svého akčního plánu (6) z roku 2004 a že přitom zohlednila hlavní průřezové otázky identifikované v rozpočtovém roce 2005 a uznala, že většinu zjištěných nedostatků lze odstranit pouze ve střednědobém výhledu (7). |
| --- | --- |

2.9

Účetní dvůr bere na vědomí důraz, který Komise klade na vytvoření integrovaného rámce vnitřní kontroly (viz bod 2.3). Dále oceňuje, že Komise aktualizovala víceleté cíle svého akčního plánu (6) z roku 2004 a že přitom zohlednila hlavní průřezové otázky identifikované v rozpočtovém roce 2005 a uznala, že většinu zjištěných nedostatků lze odstranit pouze ve střednědobém výhledu (7).

| 2.10 | Účetní dvůr má za to, že proporcionalita a nákladová efektivita kontrol představují jeden z nejdůležitějších cílů schválených Komisí. V tomto kontextu by významnou úlohu mohl hrát proces zjednodušování výdajových programů v rámci finančního výhledu na léta 2007–2013 (např. větší využívání paušálních a jednorázových plateb, jednodušší pravidla pro zadávání zakázek a granty) a využívání osvědčení o auditu a prohlášení o věrohodnosti od třetích subjektů odpovědných za úkoly plnění rozpočtu. |
| --- | --- |

2.10

Účetní dvůr má za to, že proporcionalita a nákladová efektivita kontrol představují jeden z nejdůležitějších cílů schválených Komisí. V tomto kontextu by významnou úlohu mohl hrát proces zjednodušování výdajových programů v rámci finančního výhledu na léta 2007–2013 (např. větší využívání paušálních a jednorázových plateb, jednodušší pravidla pro zadávání zakázek a granty) a využívání osvědčení o auditu a prohlášení o věrohodnosti od třetích subjektů odpovědných za úkoly plnění rozpočtu.

Výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů

Proces přípravy

| 2.11 | Ústřední oddělení Komise (8) připravily oběžník (9) k výročním zprávám o činnosti za rok 2005, jehož cílem je zjednodušit a zdokonalit proces přípravy a poskytnout obecné pokyny k prahu významnosti nedostatků. Realizace nezávislého rovnocenného posouzení (peer review) (10) dále zajistilo zlepšení, pokud jde o obsah výhrad a jejich dopad na přiměřenou míru jistoty (významnost, rozsah a kvantifikace). |
| --- | --- |

2.11

Ústřední oddělení Komise (8) připravily oběžník (9) k výročním zprávám o činnosti za rok 2005, jehož cílem je zjednodušit a zdokonalit proces přípravy a poskytnout obecné pokyny k prahu významnosti nedostatků. Realizace nezávislého rovnocenného posouzení (peer review) (10) dále zajistilo zlepšení, pokud jde o obsah výhrad a jejich dopad na přiměřenou míru jistoty (významnost, rozsah a kvantifikace).

| 2.11 | Komise se bude prostřednictvím svých pokračujících prací směřujících ke zlepšení obsahu prohlášení a monitorování dodržování pravidel, na nichž jsou prohlášení založena, snažit o to, aby se z výročních zpráv o činnosti stal nástroj účinného řízení a spolehlivý ukazatel výsledků, kterých Komise dosáhla, a strategie určené k řešení rozpoznaných rizik, aby je Účetní dvůr mohl používat jako základ pro prohlášení o věrohodnosti. |
| --- | --- |

2.11

Komise se bude prostřednictvím svých pokračujících prací směřujících ke zlepšení obsahu prohlášení a monitorování dodržování pravidel, na nichž jsou prohlášení založena, snažit o to, aby se z výročních zpráv o činnosti stal nástroj účinného řízení a spolehlivý ukazatel výsledků, kterých Komise dosáhla, a strategie určené k řešení rozpoznaných rizik, aby je Účetní dvůr mohl používat jako základ pro prohlášení o věrohodnosti.

| 2.12 | Účetní dvůr má za to, že opatření přijatá Komisí posílila proces přípravy výročních zpráv o činnosti, zejména pokud jde o stanovení jasných pokynů pro posouzení závažných systémových nedostatků (11), které doplňují základní zásady významnosti (12). Účetní dvůr nicméně konstatuje, že se v některých případech tyto pokyny nedodržovaly ve své úplnosti (viz bod 2.15). |
| --- | --- |

2.12

Účetní dvůr má za to, že opatření přijatá Komisí posílila proces přípravy výročních zpráv o činnosti, zejména pokud jde o stanovení jasných pokynů pro posouzení závažných systémových nedostatků (11), které doplňují základní zásady významnosti (12). Účetní dvůr nicméně konstatuje, že se v některých případech tyto pokyny nedodržovaly ve své úplnosti (viz bod 2.15).

| 2.12 | Komise má za to, že v roce 2005 bylo v této oblasti dosaženo významných pokroků, zejména díky vymezení společného přístupu k významnosti podle „úseků“, důrazu kladenému na druhou část výročních zpráv o činnosti o základech prohlášení o věrohodnosti a uvedením použitých kritérií významnosti v třetí části a spojeného účinku výhrad k prohlášení o věrohodnosti. |
| --- | --- |

2.12

Komise má za to, že v roce 2005 bylo v této oblasti dosaženo významných pokroků, zejména díky vymezení společného přístupu k významnosti podle „úseků“, důrazu kladenému na druhou část výročních zpráv o činnosti o základech prohlášení o věrohodnosti a uvedením použitých kritérií významnosti v třetí části a spojeného účinku výhrad k prohlášení o věrohodnosti.

Viz rovněž odpověď na bod 2.15.

| 2.13 | Účetní dvůr dále shledává, že stále existuje prostor ke zlepšení, zejména pokud jde o prezentaci ukazatelů, které jsou přímo spojeny s legalitou a správností. Navzdory skutečnosti, že generální ředitelé by měli předkládat relevantní klíčová čísla a ukazatele výkonnosti (včetně legality a správnosti) (13), není konkrétně uvedeno, jaké monitorovací prvky (ukazatele) by se měly používat (14). |
| --- | --- |

2.13

Účetní dvůr dále shledává, že stále existuje prostor ke zlepšení, zejména pokud jde o prezentaci ukazatelů, které jsou přímo spojeny s legalitou a správností. Navzdory skutečnosti, že generální ředitelé by měli předkládat relevantní klíčová čísla a ukazatele výkonnosti (včetně legality a správnosti) (13), není konkrétně uvedeno, jaké monitorovací prvky (ukazatele) by se měly používat (14).

| 2.13 | Komise ve svých pokynech upřednostnila ponechat útvarům možnost vybrat si klíčové číselné údaje a ukazatele výkonnosti. |
| --- | --- |

2.13

Komise ve svých pokynech upřednostnila ponechat útvarům možnost vybrat si klíčové číselné údaje a ukazatele výkonnosti.

Většina útvarů, které řídí programy Společenství, předložila ukazatele právnosti a řádnosti.

Nicméně v návaznosti na souhrnnou zprávu za rok 2004 nyní probíhá práce na harmonizaci s cílem zabezpečit soudržný přístup podle úseku a učinit z těchto ukazatelů fungující nástroje řízení, které odpovídají povaze činností.

Prohlášení generálních ředitelů

| 2.14 | V prohlášeních, která jsou přiložena k výročním zprávám o činnosti, generální ředitelé uvádějí, že zavedené postupy vnitřní kontroly poskytují přiměřenou míru jistoty, že uskutečněné operace jsou legální a správné. V případě významných nedostatků nebo nesrovnalostí ve vnitřní kontrole ve svých prohlášeních vysloví výhrady (15). |
| --- | --- |

2.14

V prohlášeních, která jsou přiložena k výročním zprávám o činnosti, generální ředitelé uvádějí, že zavedené postupy vnitřní kontroly poskytují přiměřenou míru jistoty, že uskutečněné operace jsou legální a správné. V případě významných nedostatků nebo nesrovnalostí ve vnitřní kontrole ve svých prohlášeních vysloví výhrady (15).

| 2.15 | Analýza prohlášení generálních ředitelů za rozpočtový rok 2005 provedená Účetním dvorem ukazuje, že definice kritérií významnosti a jejich použití při formulování výhrad by se měly dále vyjasnit. Například v některých případech (16) mohla být vybraná (kvalitativní a/nebo kvantitativní) kritéria specifikována lépe, jindy totéž platí o finančním dopadu výhrad (17). |
| --- | --- |

2.15

Analýza prohlášení generálních ředitelů za rozpočtový rok 2005 provedená Účetním dvorem ukazuje, že definice kritérií významnosti a jejich použití při formulování výhrad by se měly dále vyjasnit. Například v některých případech (16) mohla být vybraná (kvalitativní a/nebo kvantitativní) kritéria specifikována lépe, jindy totéž platí o finančním dopadu výhrad (17).

| 2.15 | Komise oceňuje, že se útvary řídily hlavními směry oběžníku k výročním zprávám o činnosti a sdělením KOM(2003) 28 obsahujícím metodická upřesnění pro vypracování výročních zpráv o činnosti. Otázka významnosti závisí zejména na posouzení pověřené schvalující osoby a na zapojení dotčených třetích stran. Významnost nedostatku je posuzována z hlediska kvantitativního a/nebo kvalitativního. V případě nedostatku systému mohou kvalitativní prvky rovněž vést k uvedení výhrady. |
| --- | --- |

2.15

Komise oceňuje, že se útvary řídily hlavními směry oběžníku k výročním zprávám o činnosti a sdělením KOM(2003) 28 obsahujícím metodická upřesnění pro vypracování výročních zpráv o činnosti. Otázka významnosti závisí zejména na posouzení pověřené schvalující osoby a na zapojení dotčených třetích stran. Významnost nedostatku je posuzována z hlediska kvantitativního a/nebo kvalitativního. V případě nedostatku systému mohou kvalitativní prvky rovněž vést k uvedení výhrady.

V některých případech zmíněných Účetním dvorem byla v třetí části výroční zprávy o činnosti uvedena použitá kritéria a podkladové prvky pro uvedení výhrady. Obecně šlo o kvalitativní kritéria (i přesto, že kvantitativně je odhadnutý potenciální finanční dopad nižší než u kvantitativních kritérií).

| 2.16 | Všichni generální ředitelé uvedli, že získali přiměřenou míru jistoty, že jim přidělené zdroje byly použity k daným účelům a že vnitřní kontroly, které zavedli, zajistily legalitu a správnost uskutečněných operací. Účetní dvůr konstatuje, že 21 ze 40 prohlášení obsahuje jednu nebo více výhrad. |
| --- | --- |

2.16

Všichni generální ředitelé uvedli, že získali přiměřenou míru jistoty, že jim přidělené zdroje byly použity k daným účelům a že vnitřní kontroly, které zavedli, zajistily legalitu a správnost uskutečněných operací. Účetní dvůr konstatuje, že 21 ze 40 prohlášení obsahuje jednu nebo více výhrad.

| 2.16 | Uvedení výhrad v prohlášeních o věrohodnosti generálních ředitelů je logickým vyústěním odůvodnění uvedeného v druhé části (základy prohlášení o věrohodnosti) a v třetí části (použitá kritéria významnosti, výhrady a spojené účinky výhrad na prohlášení o věrohodnosti), čímž je zajištěna soudržnost mezi výroční zprávou o činnosti, prohlášením a výhradami. |
| --- | --- |

2.16

Uvedení výhrad v prohlášeních o věrohodnosti generálních ředitelů je logickým vyústěním odůvodnění uvedeného v druhé části (základy prohlášení o věrohodnosti) a v třetí části (použitá kritéria významnosti, výhrady a spojené účinky výhrad na prohlášení o věrohodnosti), čímž je zajištěna soudržnost mezi výroční zprávou o činnosti, prohlášením a výhradami.

Všichni pověření schvalující úředníci tak došli k závěru, že mohou poskytnout přiměřené záruky.

| 2.17 | Celkový počet výhrad v roce 2005 (31 výhrad) zůstal oproti roku 2004 (32 výhrad) v podstatě nezměněn. Většina z nich (18) se týká nedostatků zjištěných již v roce 2004 (18). Nejdůležitější výhrady v rámci DAS jsou uvedeny v 
  tabulce 2.1
  . |
| --- | --- |

2.17

Celkový počet výhrad v roce 2005 (31 výhrad) zůstal oproti roku 2004 (32 výhrad) v podstatě nezměněn. Většina z nich (18) se týká nedostatků zjištěných již v roce 2004 (18). Nejdůležitější výhrady v rámci DAS jsou uvedeny v 
  tabulce 2.1
  .

| 2.17 | Komise si je vědoma, že většina výhrad se stále opakuje. Ve své souhrnné zprávě za rok 2005 Komise analyzovala různé typy opětovných výhrad (výhrady, u kterých byl základní problém vyřešen, ale kde je v některých případech zapotřebí další úsilí třetích stran; výhrady vztahující se ke strukturálním problémům; výhrady vztahující se k nedostatkům ovlivňujícím operace prováděné mimo ústředí). |
| --- | --- |

2.17

Komise si je vědoma, že většina výhrad se stále opakuje. Ve své souhrnné zprávě za rok 2005 Komise analyzovala různé typy opětovných výhrad (výhrady, u kterých byl základní problém vyřešen, ale kde je v některých případech zapotřebí další úsilí třetích stran; výhrady vztahující se ke strukturálním problémům; výhrady vztahující se k nedostatkům ovlivňujícím operace prováděné mimo ústředí).

Komise ve všech těchto případech dohlédne na to, aby příslušní generální ředitelé provedli v roce 2006 opatření nezbytná k vyřešení těchto otázek.

| 2.18 | Ve srovnání s rokem 2004 (19) Účetní dvůr zaznamenal, že se všeobecně zvýšila kvalita posuzování, jak fungují systémy dohledu a kontroly, a celkového dopadu příslušných výhrad na jistotu vyjádřenou v prohlášeních. Účetní dvůr však má za to, že některé závažné nedostatky vybrané příslušnými audity (20) měly být uvedeny jako výhrady v prohlášení generálních ředitelů (viz
  tabulka 2.1
  a body 6.38–6.40 a 7.17). |
| --- | --- |

2.18

Ve srovnání s rokem 2004 (19) Účetní dvůr zaznamenal, že se všeobecně zvýšila kvalita posuzování, jak fungují systémy dohledu a kontroly, a celkového dopadu příslušných výhrad na jistotu vyjádřenou v prohlášeních. Účetní dvůr však má za to, že některé závažné nedostatky vybrané příslušnými audity (20) měly být uvedeny jako výhrady v prohlášení generálních ředitelů (viz
  tabulka 2.1
  a body 6.38–6.40 a 7.17).

| 2.18 | Příslušná generální ředitelství, jež spravují velkou část rozpočtu, mají za to, že fungování systémů zavedených ke kontrole výdajů poskytuje pevný základ pro jejich prohlášení o věrohodnosti. Pokud informace z vlastní auditorské činnosti a z auditorské činnosti členských států ohledně fungování systémů naznačovaly významné nedostatky se značnými riziky pro rozpočet Společenství, jež nemohla být adekvátně řízena pomocí běžných opravných mechanismů kontrolního systému, uvedla generální ředitelství do svých prohlášení výhrady. Tam, kde byla rizika adekvátně řízena, generální ředitel usoudil, že existují záruky a není potřeba výhrady uvést. |
| --- | --- |

2.18

Příslušná generální ředitelství, jež spravují velkou část rozpočtu, mají za to, že fungování systémů zavedených ke kontrole výdajů poskytuje pevný základ pro jejich prohlášení o věrohodnosti. Pokud informace z vlastní auditorské činnosti a z auditorské činnosti členských států ohledně fungování systémů naznačovaly významné nedostatky se značnými riziky pro rozpočet Společenství, jež nemohla být adekvátně řízena pomocí běžných opravných mechanismů kontrolního systému, uvedla generální ředitelství do svých prohlášení výhrady. Tam, kde byla rizika adekvátně řízena, generální ředitel usoudil, že existují záruky a není potřeba výhrady uvést.

To bylo plně v souladu s oběžníkem k výroční zprávě o činnosti za rok 2005 (SEK (2005) 1533). Jak bylo také připomenuto v souhrnné zprávě za rok 2005 v bodě 2.2: „existence rizika nemusí být nutně důvodem k učinění výhrad, pokud ovšem k problému došlo v roce, na který se vztahuje zpráva, nenastal problém nebo se nestalo, že kontrolní systém nebyl schopen takovým událostem se závažným dopadem předejít“.

Komise poukazuje zejména na své odpovědi na body 6.39 až 6.40 a 7.17.

Tabulka 2.1 – Vývoj dokumentace obsažené ve výročních zprávách o činnosti generálních ředitelství pro prohlášení o věrohodnosti Účetního dvora

| Sektor | Nejdůležitější výhrady generálních ředitelů
  (obsažené v prohlášeních) | 2003 | 2004 | 2005 | | Dopad těchto nejdůležitějších výhrad na míru jistoty generálního ředitele dle názoru Účetního dvora (21) | Vývoj (23) 2004–2005 | Jiné závažné nedostatky odhalené auditem Účetního dvora a/nebo Komise (nejsou obsaženy v prohlášeních) | 2003 | 2004 | 2005 | | Dokumentace obsažená ve výročních zprávách o činnosti pro závěry z auditu Účetního dvora (22) | Vývoj (23) 2004–2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Vlastní zdroje | — | Monitorování uplatňování zvýhodněných režimů |

Sektor

Nejdůležitější výhrady generálních ředitelů

(obsažené v prohlášeních)

2003

2004

2005

Dopad těchto nejdůležitějších výhrad na míru jistoty generálního ředitele dle názoru Účetního dvora (21)

Vývoj (23) 2004–2005

Jiné závažné nedostatky odhalené auditem Účetního dvora a/nebo Komise (nejsou obsaženy v prohlášeních)

2003

2004

2005

Dokumentace obsažená ve výročních zprávách o činnosti pro závěry z auditu Účetního dvora (22)

Vývoj (23) 2004–2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

Vlastní zdroje

—

Monitorování uplatňování zvýhodněných režimů

×

B

A

A

=

/

A

A

A

=

| — | Dovoz rýže Basmati |
| --- | --- |

—

Dovoz rýže Basmati

×

| — | Hovězí maso „Hilton“ |
| --- | --- |

—

Hovězí maso „Hilton“

×

×

×

Společná zemědělská politika

| — | Mezinárodní rada pro olivový olej |
| --- | --- |

—

Mezinárodní rada pro olivový olej

×

B

B

B

=

| — | Nedostatečné zohlednění systémů dohledu a kontroly pro operace běžného roku |
| --- | --- |

—

Nedostatečné zohlednění systémů dohledu a kontroly pro operace běžného roku

×

C

C

B (25)

C (26)

+

| — | IACS v Řecku |
| --- | --- |

—

IACS v Řecku

×

×

×

| — | Omezený rozsah monitorovací činnosti Komise a nedokončené kontroly v rámci nařízení (EHS) č. 4045/89 |
| --- | --- |

—

Omezený rozsah monitorovací činnosti Komise a nedokončené kontroly v rámci nařízení (EHS) č. 4045/89

×

Strukturální opatření

| — | EZOZF – orientační sekce: systémy řízení a kontroly v členských státech (2000–2006) |
| --- | --- |

—

EZOZF – orientační sekce: systémy řízení a kontroly v členských státech (2000–2006)

×

×

C

B

B

+

| — | Rizika související s uzavřením programového období 1994–1999 a/nebo podstatné nedostatky při implementaci nařízení (ES) č. 2064/97 (body 6.39 a 6.40) |
| --- | --- |

—

Rizika související s uzavřením programového období 1994–1999 a/nebo podstatné nedostatky při implementaci nařízení (ES) č. 2064/97 (body 6.39 a 6.40)

×

×

×

C

C

C

=

| — | ESF: systémy řízení a kontroly v členských státech (2000–2006) |
| --- | --- |

—

ESF: systémy řízení a kontroly v členských státech (2000–2006)

×

×

×

(Spojené království)

| — | Systémy řízení a kontroly v členských státech (2000–2006) pro několik programů (24) (bod 6.39) |
| --- | --- |

—

Systémy řízení a kontroly v členských státech (2000–2006) pro několik programů (24) (bod 6.39)

×

| — | IFOP: systémy řízení a kontroly v členských státech (2000–2006) |
| --- | --- |

—

IFOP: systémy řízení a kontroly v členských státech (2000–2006)

×

×

(Itálie)

| — | EFRR: systémy řízení a kontroly (2000–2006) |
| --- | --- |

—

EFRR: systémy řízení a kontroly (2000–2006)

×

(Řecko a Španělsko)

×

(Řecko)

×

(Spojené království a Španělsko)

| — | URBAN a INTERREG – řídící a kontrolní systémy (2000–2006) |
| --- | --- |

—

URBAN a INTERREG – řídící a kontrolní systémy (2000–2006)

×

| — | Fondy soudržnosti: řídící a kontrolní systémy (2000–2006) |
| --- | --- |

—

Fondy soudržnosti: řídící a kontrolní systémy (2000–2006)

×

(Španělsko, Řecko a Portugalsko)

×

(Řecko)

×

(Španělsko)

Vnitřní politiky včetně výzkumu

| — | (Předběžné testování v rámci nepřímého centralizovaného řízení (článek 35 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení)) – nedostatečná jistota o řízení prostřednictvím národních agentur |
| --- | --- |

—

(Předběžné testování v rámci nepřímého centralizovaného řízení (článek 35 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení)) – nedostatečná jistota o řízení prostřednictvím národních agentur

×

×

B

B

B

=

| — | Rizika související se systematickým překračováním doby splatnosti v oblasti výzkumu (24) |
| --- | --- |

—

Rizika související se systematickým překračováním doby splatnosti v oblasti výzkumu (24)

×

B

B

B

=

| — | Audity na místě |
| --- | --- |

—

Audity na místě

×

×

×

| — | Předběžné testování v rámci nepřímého centralizovaného řízení (článek 35 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení) (24) |
| --- | --- |

—

Předběžné testování v rámci nepřímého centralizovaného řízení (článek 35 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení) (24)

×

| — | Četnost chyb (způsobilost) v prohlášeních o nákladech u smluv na výzkum |
| --- | --- |

—

Četnost chyb (způsobilost) v prohlášeních o nákladech u smluv na výzkum

×

×

×

(5. rámcový program

| — | Četnost chyb v oblasti veřejného zdravotnictví |
| --- | --- |

—

Četnost chyb v oblasti veřejného zdravotnictví

×

| — | Nedostatky v systému řízení Evropského fondu pro uprchlíky |
| --- | --- |

—

Nedostatky v systému řízení Evropského fondu pro uprchlíky

×

(Spojené království a Lucembursko)

×

(Spojené království)

| — | Četnost chyb v 6. rámcovém programu výzkumu (24) (bod 7.17) |
| --- | --- |

—

Četnost chyb v 6. rámcovém programu výzkumu (24) (bod 7.17)

×

Vnější akce

| — | Partnerství s nevládní organizací |
| --- | --- |

—

Partnerství s nevládní organizací

×

B

A

A

+

| — | Systémy dohledu a kontroly zajišťující legalitu a správnost uskutečněných operací na úrovni prováděcích organizací je třeba dále zlepšit, aby byly zcela funkční |
| --- | --- |

—

Systémy dohledu a kontroly zajišťující legalitu a správnost uskutečněných operací na úrovni prováděcích organizací je třeba dále zlepšit, aby byly zcela funkční

×

×

C

C

B

+

| — | Nerespektování postupů pro smluvní zadávání zakázek humanitární organizací |
| --- | --- |

—

Nerespektování postupů pro smluvní zadávání zakázek humanitární organizací

×

| — | Právní postavení a odpovědnost smluvního partnera v rámci implementace příspěvku EU ke IV. pilíři v Kosovu |
| --- | --- |

—

Právní postavení a odpovědnost smluvního partnera v rámci implementace příspěvku EU ke IV. pilíři v Kosovu

×

Předvstupní strategie

| — | ISPA: systémy řízení a kontroly |
| --- | --- |

—

ISPA: systémy řízení a kontroly

×

×

(Rumunsko)

C

B

A

+

| — | Riziko, že některé kandidátské země nebudou schopny splnit své závazky týkající se spolufinancování (24) |
| --- | --- |

—

Riziko, že některé kandidátské země nebudou schopny splnit své závazky týkající se spolufinancování (24)

×

B

B

A

+

| — | PHARE: rizika vyplývající z decentralizovaných systémů, opomenutí při auditu systémů a operací |
| --- | --- |

—

PHARE: rizika vyplývající z decentralizovaných systémů, opomenutí při auditu systémů a operací

×

×

(Rumunsko a Bulharsko)

Administrativní výdaje

| — | Implementace standardů vnitřní kontroly v delegacích EU |
| --- | --- |

—

Implementace standardů vnitřní kontroly v delegacích EU

×

×

×

A

A

A

=

/

B

A

A

=

Zdroj: Účetní dvůr.

| 2.19 | Přesto, že byl proces přípravy posílen (viz body 2.11–2.13), má Účetní dvůr za to, že některé výroční zprávy o činnosti (27) ještě neposkytují pro jeho prohlášení o věrohodnosti (viz body 2.15 a 2.18) dostačující doklady. |
| --- | --- |

2.19

Přesto, že byl proces přípravy posílen (viz body 2.11–2.13), má Účetní dvůr za to, že některé výroční zprávy o činnosti (27) ještě neposkytují pro jeho prohlášení o věrohodnosti (viz body 2.15 a 2.18) dostačující doklady.

| 2.19 | Generální ředitelé a vedoucí příslušných útvarů podpořili základy prohlášení o věrohodnosti (druhá část výroční zprávy o činnosti) a vysvětlili účinek učiněných výhrad na přiměřenost záruky vztahující se k použití zdrojů a k právnosti a řádnosti operací. Všichni dospěli k závěru, že mohou poskytnout záruky. |
| --- | --- |

2.19

Generální ředitelé a vedoucí příslušných útvarů podpořili základy prohlášení o věrohodnosti (druhá část výroční zprávy o činnosti) a vysvětlili účinek učiněných výhrad na přiměřenost záruky vztahující se k použití zdrojů a k právnosti a řádnosti operací. Všichni dospěli k závěru, že mohou poskytnout záruky.

To pokládá Komise za rovnocenný prvek, který může, mezi jinými, Účetnímu dvoru poskytnout vyšší záruky, než znázorňuje posouzení v tabulce 2.1. Z těchto důvodů všechna tři generální ředitelství uvedená Účetním dvorem, jež spravují velkou část rozpočtu, byla názoru, že jejich výroční zprávy o činnosti jasně znázorňují základ, na kterém jsou založena prohlášení o věrohodnosti generálních ředitelství.

Ukazatele

| 2.20 | Účetní dvůr konstatuje, že jistý počet (28) generálních ředitelství ukazatele legality a správnosti ve svých výročních zprávách o činnosti za rok 2005 předkládá. Avšak způsob, jakým útvary Komise tyto monitorovací prvky koncipují a používají, lze ještě zlepšit v zájmu měření kvality systémů dohledu a kontroly a legality a správnosti uskutečněných operací. |
| --- | --- |

2.20

Účetní dvůr konstatuje, že jistý počet (28) generálních ředitelství ukazatele legality a správnosti ve svých výročních zprávách o činnosti za rok 2005 předkládá. Avšak způsob, jakým útvary Komise tyto monitorovací prvky koncipují a používají, lze ještě zlepšit v zájmu měření kvality systémů dohledu a kontroly a legality a správnosti uskutečněných operací.

| 2.20 | Většina útvarů, které řídí programy Společenství, předložila ukazatele právnosti a řádnosti. Kromě toho uvedly útvary v druhé části své výroční zprávy o činnosti základy svých záruk. |
| --- | --- |

2.20

Většina útvarů, které řídí programy Společenství, předložila ukazatele právnosti a řádnosti. Kromě toho uvedly útvary v druhé části své výroční zprávy o činnosti základy svých záruk.

Komise bude usilovat o zlepšení svých ukazatelů monitorování. Kromě toho, v návaznosti na souhrnnou zprávu za rok 2004 nyní probíhá práce na sbližování ukazatelů právnosti a řádnosti s cílem zabezpečit soudržný přístup podle oddělení a učinit z těchto ukazatelů fungující nástroje řízení, které odpovídají povaze činností.

AUDITNÍ ZJIŠTĚNÍ TÝKAJÍCÍ SE STANDARDŮ VNITŘNÍ KONTROLY

| 2.21 | Účetní dvůr analyzoval, jak standardy vnitřní kontroly (29) používá 14 útvarů Komise (30). Cílem bylo posoudit nejen stupeň implementace minimálních (základních) požadavků, ale i míru, jakou tyto požadavky přispívají k zajištění legality a správnosti uskutečněných operací. Bezprostřední přímý dopad standardů vnitřní kontroly se různí v závislosti na tom, jakým způsobem se plnění rozpočtu řídí. Například u zemědělství a strukturálních fondů, kde každodenní řízení provádějí národní nebo regionální úřady, se vnitřní kontroly Komise rozšiřují o dohled nad systémy řízení a kontroly v členských státech. |
| --- | --- |

2.21

Účetní dvůr analyzoval, jak standardy vnitřní kontroly (29) používá 14 útvarů Komise (30). Cílem bylo posoudit nejen stupeň implementace minimálních (základních) požadavků, ale i míru, jakou tyto požadavky přispívají k zajištění legality a správnosti uskutečněných operací. Bezprostřední přímý dopad standardů vnitřní kontroly se různí v závislosti na tom, jakým způsobem se plnění rozpočtu řídí. Například u zemědělství a strukturálních fondů, kde každodenní řízení provádějí národní nebo regionální úřady, se vnitřní kontroly Komise rozšiřují o dohled nad systémy řízení a kontroly v členských státech.

| 2.21 | Z toho rovněž vychází akční plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly. |
| --- | --- |

2.21

Z toho rovněž vychází akční plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly.

| 2.22 | „Přehled o stavu vnitřní kontroly v generálních ředitelstvích a útvarech Komise v roce 2005“ (31), předložený generálním ředitelstvím pro rozpočet, ukazuje, že v rozpočtovém roce 2005 splňují generální ředitelství v průměru 95 % základních požadavků. Vzhledem k tomu, že základní požadavky zůstaly v podstatě nezměněny (32), konstatuje Účetní dvůr mírně zlepšené dodržování standardů vnitřní kontroly ve srovnání s rokem 2004 (93 %). Analýza implementace standardů vnitřní kontroly, kterou provedl Účetní dvůr a která je uvedena v 
  tabulce 2.2
  , je obecně v souladu s posouzením Komise. |
| --- | --- |

2.22

„Přehled o stavu vnitřní kontroly v generálních ředitelstvích a útvarech Komise v roce 2005“ (31), předložený generálním ředitelstvím pro rozpočet, ukazuje, že v rozpočtovém roce 2005 splňují generální ředitelství v průměru 95 % základních požadavků. Vzhledem k tomu, že základní požadavky zůstaly v podstatě nezměněny (32), konstatuje Účetní dvůr mírně zlepšené dodržování standardů vnitřní kontroly ve srovnání s rokem 2004 (93 %). Analýza implementace standardů vnitřní kontroly, kterou provedl Účetní dvůr a která je uvedena v 
  tabulce 2.2
  , je obecně v souladu s posouzením Komise.

| 2.23 | Přes vysokou úroveň shody se základními požadavky ukazuje přezkum výročních zpráv o činnosti a auditních výsledků provedený Účetním dvorem, že ve většině (33) auditovaných generálních ředitelství lze účelnost některých prvků (34) vnitřní kontroly ještě zvýšit s cílem přispět ke zlepšení v oblasti legality a správnosti uskutečněných operací. Tato analýza je v souladu s posouzením Komise, které je uvedeno v „přehledu o stavu vnitřní kontroly“, a s výroční zprávou servisu interního auditu Komise (35). |
| --- | --- |

2.23

Přes vysokou úroveň shody se základními požadavky ukazuje přezkum výročních zpráv o činnosti a auditních výsledků provedený Účetním dvorem, že ve většině (33) auditovaných generálních ředitelství lze účelnost některých prvků (34) vnitřní kontroly ještě zvýšit s cílem přispět ke zlepšení v oblasti legality a správnosti uskutečněných operací. Tato analýza je v souladu s posouzením Komise, které je uvedeno v „přehledu o stavu vnitřní kontroly“, a s výroční zprávou servisu interního auditu Komise (35).

| 2.23 | Komise má za to, že struktury vnitřní kontroly jejich útvarů jsou zavedeny, ale že generální ředitelství musí stále vylaďovat své systémy, aby dosáhly účinného a efektivního řízení a kontrol. Oblastmi, na které je kladen důraz, jsou stanovování cílů a ukazatelů, dokončení dynamické strategie vnitřní kontroly, návaznost a schopnosti zaměstnanců při řízení lidských zdrojů, vykazování u odpovědnosti a posílení předběžných kontrol. |
| --- | --- |

2.23

Komise má za to, že struktury vnitřní kontroly jejich útvarů jsou zavedeny, ale že generální ředitelství musí stále vylaďovat své systémy, aby dosáhly účinného a efektivního řízení a kontrol. Oblastmi, na které je kladen důraz, jsou stanovování cílů a ukazatelů, dokončení dynamické strategie vnitřní kontroly, návaznost a schopnosti zaměstnanců při řízení lidských zdrojů, vykazování u odpovědnosti a posílení předběžných kontrol.

Tabulka 2.2 – Analýza implementace shody se standardy vnitřní kontroly provedená Účetním dvorem (v přímé souvislosti s legálností a správností uskutečněných operací hlavních generálních ředitelství) (stav k 31. prosinci 2005)

| Generální ředitelství nebo útvar | Realizace položek plateb v roce 2005
  (v milionech EUR) | Standard č.11
  „Analýza a řízení rizik“ | Standard č. 12
  „Dostatečné informace o řízení“ | Standard č. 14
  „Nesprávnosti ve výkaznictví“ | Standard č. 17
  „Dohled“ | Standard č. 18
  „Zaznamenávání výjimek“ | Standard č. 20
  „Zaznamenávání a náprava nedostatků vnitřní kontroly“ | Standard č. 21
  „Auditní zprávy“ | Standard č. 22
  „Útvar interního auditu“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Zemědělství a rozvoj venkova | 52 737 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid | 3 165 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Rozpočet | 1 371 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Hospodářská soutěž | 90 | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A |
| Vzdělávání a kultura | 1 003 | B | A | A | B | A | B | A | A | A | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Hospodářské a finanční záležitosti | 357 | B | B | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Rozšíření | 1 903 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti | 9 756 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Podniky a průmysl | 305 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Eurostat | 111 | B | B | A | B | A | A | A | A | A | B | B | A | B | B | B | B | B | B | A | A | A | A | B | A |
| Rybolov a námořní záležitosti | 819 | A | B | A | A | B | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | B | B | A |
| Informační společnost a média | 1 227 | B | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Regionální politika | 19 982 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Výzkum | 3 015 | A | A | A | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Posouzeni:
  A: Implementace základních požadavků.
  B: Částečná implementace základních požadavků.

  Zdroj: Účetní dvůr. |

Generální ředitelství nebo útvar

Realizace položek plateb v roce 2005

(v milionech EUR)

Standard č.11

„Analýza a řízení rizik“

Standard č. 12

„Dostatečné informace o řízení“

Standard č. 14

„Nesprávnosti ve výkaznictví“

Standard č. 17

„Dohled“

Standard č. 18

„Zaznamenávání výjimek“

Standard č. 20

„Zaznamenávání a náprava nedostatků vnitřní kontroly“

Standard č. 21

„Auditní zprávy“

Standard č. 22

„Útvar interního auditu“

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

Zemědělství a rozvoj venkova

52 737

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid

3 165

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Rozpočet

1 371

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Hospodářská soutěž

90

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

Vzdělávání a kultura

1 003

B

A

A

B

A

B

A

A

A

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Hospodářské a finanční záležitosti

357

B

B

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Rozšíření

1 903

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti

9 756

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Podniky a průmysl

305

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Eurostat

111

B

B

A

B

A

A

A

A

A

B

B

A

B

B

B

B

B

B

A

A

A

A

B

A

Rybolov a námořní záležitosti

819

A

B

A

A

B

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

B

B

A

Informační společnost a média

1 227

B

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

Regionální politika

19 982

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Výzkum

3 015

A

A

A

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Posouzeni:

A: Implementace základních požadavků.

B: Částečná implementace základních požadavků.

Zdroj: Účetní dvůr.

CELKOVÝ ZÁVĚR A DOPORUČENÍ

| 2.24 | V rozpočtovém roce 2005 zaznamenal Účetní dvůr pokračující zlepšování systému vnitřní kontroly Komise. Akční plán na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly je krokem vpřed při provádění plánu integrovaného rámce vnitřní kontroly (36). Účetní dvůr vyhodnotí jeho výsledky, až se realizují příslušná opatření a bude možné posoudit jejich dopad. |
| --- | --- |

2.24

V rozpočtovém roce 2005 zaznamenal Účetní dvůr pokračující zlepšování systému vnitřní kontroly Komise. Akční plán na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly je krokem vpřed při provádění plánu integrovaného rámce vnitřní kontroly (36). Účetní dvůr vyhodnotí jeho výsledky, až se realizují příslušná opatření a bude možné posoudit jejich dopad.

| 2.24 | Přestože Komise oceňuje přístup Účetního dvora zaměřený na výsledky, akční plán odráží úsilí učiněné Komisí k posílení svého vnitřního systému kontroly s cílem poskytnout Účetnímu dvoru pro jeho audit dostatečné důkazy o uspokojivém řízení rizika chyb. Opatření mají být prováděna generálními ředitelstvími a útvary v úzké spolupráci s členskými státy. |
| --- | --- |

2.24

Přestože Komise oceňuje přístup Účetního dvora zaměřený na výsledky, akční plán odráží úsilí učiněné Komisí k posílení svého vnitřního systému kontroly s cílem poskytnout Účetnímu dvoru pro jeho audit dostatečné důkazy o uspokojivém řízení rizika chyb. Opatření mají být prováděna generálními ředitelstvími a útvary v úzké spolupráci s členskými státy.

Komise by uvítala, kdyby mohla mít co nejdříve k dispozici hodnocení Účetního dvora, aby mohla určit, zda rámec vnitřní kontroly vylepšený v rámci plánovaných opatření může poskytovat přiměřené záruky, pokud je správně uplatňován.

| 2.25 | Přes pokrok, kterého dosáhla Komise při posilování výročních zpráv o činnosti jako nástroje ke zlepšování odpovědnosti a komunikace, odhalily audity provedené Účetním dvorem závažné nedostatky systémů dohledu a kontroly v několika oblastech finančního výhledu (37), které nebyly vzaty v úvahu (ve výročních zprávách o činnosti a) v prohlášeních generálních ředitelů. |
| --- | --- |

2.25

Přes pokrok, kterého dosáhla Komise při posilování výročních zpráv o činnosti jako nástroje ke zlepšování odpovědnosti a komunikace, odhalily audity provedené Účetním dvorem závažné nedostatky systémů dohledu a kontroly v několika oblastech finančního výhledu (37), které nebyly vzaty v úvahu (ve výročních zprávách o činnosti a) v prohlášeních generálních ředitelů.

| 2.25 | Generální ředitelství odpovědná za strukturální opatření založila svá posouzení věrohodnosti řídících a kontrolních systémů v členských státech na informacích ze své vlastní auditorské činnosti a z auditorské činnosti členských států, s ohledem na různé dostupné nástroje k řízení rizika nesprávných plateb. |
| --- | --- |

2.25

Generální ředitelství odpovědná za strukturální opatření založila svá posouzení věrohodnosti řídících a kontrolních systémů v členských státech na informacích ze své vlastní auditorské činnosti a z auditorské činnosti členských států, s ohledem na různé dostupné nástroje k řízení rizika nesprávných plateb.

Odpovědná generální ředitelství odhalila pomocí své vlastní auditorské činnosti v některých členských státech nedostatky, které se podobají těm, jež odhalil Účetní dvůr, a při výkonu své dohlížecí role zajišťují, aby bylo riziko u finančních zdrojů Společenství řízeno odpovídajícím způsobem, v případě potřeby zahrnujícím využití mechanismů finančních oprav. Komise má za to, že jde o ukazatel účinného fungování dohlížecí role Komise.

| 2.26 | Účetní dvůr doporučuje Komisi, aby pokračovala ve svém úsilí posilovat systémy dohledu a kontroly svých generálních ředitelství a zaměřila se přitom na tyto oblasti: |
| --- | --- |

2.26

Účetní dvůr doporučuje Komisi, aby pokračovala ve svém úsilí posilovat systémy dohledu a kontroly svých generálních ředitelství a zaměřila se přitom na tyto oblasti:

| 2.26 | |
| --- | --- |

2.26

| a) | zajišťovat používání obecných pokynů pro výroční zprávy o činnosti ústředních útvarů v jejich úplnosti, zvláště pokud jde o významnost výhrad a jejich dopad na prohlášení; |
| --- | --- |

a)

zajišťovat používání obecných pokynů pro výroční zprávy o činnosti ústředních útvarů v jejich úplnosti, zvláště pokud jde o významnost výhrad a jejich dopad na prohlášení;

| a) | Příslušná generální ředitelství, jež spravují velkou část rozpočtu, mají za to, že fungování systémů zavedených ke kontrole výdajů poskytuje pevný základ pro jejich prohlášení o věrohodnosti. Pokud informace z vlastní auditorské činnosti a z auditorské činnosti členských států ohledně fungování systémů naznačovaly významné nedostatky se značnými riziky pro rozpočet Společenství, jež nemohla být adekvátně řízena pomocí běžných opravných mechanismů kontrolního systému, uvedla generální ředitelství do svých prohlášení výhrady. Tam, kde byla rizika adekvátně řízena, generální ředitel usoudil, že existují záruky a není potřeba uvést výhrady. |
| --- | --- |

a)

Příslušná generální ředitelství, jež spravují velkou část rozpočtu, mají za to, že fungování systémů zavedených ke kontrole výdajů poskytuje pevný základ pro jejich prohlášení o věrohodnosti. Pokud informace z vlastní auditorské činnosti a z auditorské činnosti členských států ohledně fungování systémů naznačovaly významné nedostatky se značnými riziky pro rozpočet Společenství, jež nemohla být adekvátně řízena pomocí běžných opravných mechanismů kontrolního systému, uvedla generální ředitelství do svých prohlášení výhrady. Tam, kde byla rizika adekvátně řízena, generální ředitel usoudil, že existují záruky a není potřeba uvést výhrady.

| b) | zvyšovat účelnost při používání standardů vnitřní kontroly systematickou analýzou výsledných dopadů; |
| --- | --- |

b)

zvyšovat účelnost při používání standardů vnitřní kontroly systematickou analýzou výsledných dopadů;

| b) | Komise uznává, že vnitřní kontrolu lze dále vylepšit a že je v této oblasti zapotřebí vynaložit další úsilí. Účinnost vnitřních kontrol nicméně z velké míry závisí na kvalitativním hodnocení, které nelze vždy vyjádřit v jednoduchých ukazatelích. |
| --- | --- |

b)

Komise uznává, že vnitřní kontrolu lze dále vylepšit a že je v této oblasti zapotřebí vynaložit další úsilí. Účinnost vnitřních kontrol nicméně z velké míry závisí na kvalitativním hodnocení, které nelze vždy vyjádřit v jednoduchých ukazatelích.

| c) | rozvíjet specifické ukazatele týkající se účelného fungování klíčových kontrol a legality a správnosti uskutečněných operací, aby bylo možné posuzovat zlepšení systémů dohledu a kontroly v průběhu času. |
| --- | --- |

c)

rozvíjet specifické ukazatele týkající se účelného fungování klíčových kontrol a legality a správnosti uskutečněných operací, aby bylo možné posuzovat zlepšení systémů dohledu a kontroly v průběhu času.

| c) | Komise v současnosti pracuje na opatřeních v rámci souhrnné zprávy za rok 2004 týkajících se cílů a ukazatelů, které jsou zaměřeny na analýzu a stanovování příslušných cílů a ukazatelů právnosti a řádnosti operací. Navíc opatření v rámci „akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly“ [KOM (2006) 9] by měla v budoucnu podpořit lepší provádění klíčových kontrol užívaných k podpoře přiměřených záruk. |
| --- | --- |

c)

Komise v současnosti pracuje na opatřeních v rámci souhrnné zprávy za rok 2004 týkajících se cílů a ukazatelů, které jsou zaměřeny na analýzu a stanovování příslušných cílů a ukazatelů právnosti a řádnosti operací. Navíc opatření v rámci „akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly“ [KOM (2006) 9] by měla v budoucnu podpořit lepší provádění klíčových kontrol užívaných k podpoře přiměřených záruk.

---

(1)  Tuto akci předjímá v souhrnu za rok 2004 (víceletý cíl č. 3). Viz příloha 1 souhrnné zprávy za rok 2004 (KOM(2005) 256 v konečném znění ze dne 15. června 2005) a memorandum Komisi: K účelnému a jednotnému řízení rizik v útvarech Komise (SEC(2005) 1327 ze dne 20. října 2005) a dokument Příručka pro realizaci řízení rizik z 15. listopadu 2005.

(2)  Viz sdělení Komise Radě, Parlamentu a Účetnímu dvoru KOM(2006) 9 v konečném znění a sdělení Komisi SEC(2006) 49 ze dne 17. ledna 2006.

(3)  Viz článek 53 finančního nařízení (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1).

(4)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Výsledky politik v roce 2005 (KOM(2006) 124 v konečném znění ze dne 14. března 2006).

(5)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému účetnímu dvoru (KOM(2006) 277 v konečném znění ze dne 7. června 2006).

(6)  Příloha 1 souhrnu za rok 2005 obsahuje 15 opatření, která se týkají těchto kategorií: řízení výkonnosti a vnitřní kontroly, správy a řízení, finančního řízení a výkaznictví a lidských zdrojů. Většina těchto akcí navazuje na víceleté cíle obsažené v souhrnu za rok 2004.

(7)  Viz též výroční zprávy Účetního dvora za rozpočtové roky 2003 a 2004, bod 1.67.

(8)  Generální sekretariát, generální ředitelství pro rozpočet a generální ředitelství pro personál a administrativu.

(9)  Oznámení generálním ředitelům a vedoucím útvarů – oběžník k výročním zprávám o činnosti za rok 2005 (SEC(2005) 1533 ze dne 15. listopadu 2005).

(10)  Jedná se o proces, který organizují skupiny generálních ředitelství, aby zlepšily důslednost a jednotnost výhrad.

(11)  Viz část 3.1 a příloha 3 oběžníku k výročním zprávám o činnosti za rok 2005. Podle těchto obecných pokynů se systémová chyba považuje za významnou, splňuje-li jak kvalitativní, tak kvantitativní kritéria. Specifická prováděcí pravidla dále rozpracovala generální ředitelství ve skupinách sdíleného řízení a výzkumu. Jejich cílem je mít společná kritéria pro významnost a metodologii kvantifikace, jak je uvedeno ve víceletém cíli č. 6 stanoveném v souhrnné zprávě za rok 2004 (KOM(2005) 256 v konečném znění ze dne 15. června 2005), příloha 1.

(12)  Stávající obecné pokyny zejména stanovují práh ve vztahu k rozpočtu pro danou činnost, a to ve výši 2 % z hodnoty této činnosti. (KOM(2003) 28 v konečném znění ze dne 21. ledna 2003).

(13)  V části 1 oddílu 1.2 příslušného oběžníku se předpokládá, že bilance výsledků útvaru za rok 2005 by měla zajistit rovnováhu mezi ukazateli dopadu, výstupu, pracovního vytížení, řízení a legality a správnosti.

(14)  Příloha 6 oběžníku k výročním zprávám o činnosti za rok 2005 předpokládala zveřejnění dodatečného dokumentu o ukazatelích výkonnosti. Tento postup byl zrušen v očekávání výsledků pracovní skupiny ke standardním cílům a ukazatelům horizontálních činností.

(15)  Obecné pokyny k výročním zprávám o činnosti uvádějí, že výhrady nesmí zbavit prohlášení smyslu a že v krajních případech se může stát, že generální ředitel nebude schopen požadovanou jistotu poskytnout. K nápravě nedostatků by se měly vypracovat akční plány včetně termínů plnění.

(16)  Generální ředitelství pro komunikaci, pro vzdělávání a kulturu, Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu.

(17)  Generální ředitelství pro informační společnost a média, pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost, pro vnější vztahy.

(18)  Viz též výroční zprávy Účetního dvora za rozpočtové roky 2003 a 2004, bod 1.67.

(19)  V roce 2005 analýza rozšířila svůj záběr i na informace obsažené ve výročních zprávách o činnosti (a tedy nejen na prohlášení). Posouzení provedená v letech 2003 a 2004 byla upravena tak, aby prezentace situace v letech 2003, 2004 a 2005 byla srovnatelná.

(20)  I když v některých případech (systémy řízení a kontroly v členských státech v období 2000–2006 u několika programů strukturálních opatření a četnost chyb u 6. rámcového programu pro výzkum) se jimi výroční zprávy o činnosti zabývaly.

(21)  Dopad těchto nejdůležitějších výhrad na míru jistoty generálního ředitele dle názoru Účetního dvora:

A: přiměřená míra jistoty, že systémy vnitřní kontroly zajišťují legalitu a správnost uskutečněných operací, bez výhrad nebo s nepodstatnými výhradami

B: přiměřená míra jistoty s výhradami, že systémy vnitřní kontroly zajišťují legalitu a správnost uskutečněných operací (chyby < 2 % nebo systémové nedostatky, jejichž finanční dopad < 10 % příslušného rozpočtu)

C: bez jistoty (chyby > 2 % nebo systémové nedostatky, jejichž finanční dopad > 10 % příslušného rozpočtu)

(22)  Dokumentace obsažená ve výročních zprávách o činnosti pro závěry vyplývající z auditu Účetního dvora:

Vroce 2005 analýza rozšířila svůj záběr i na informace obsažené ve výročních zprávách o činnosti (a tedy nejen na prohlášení). Hodnocení provedené v letech 2003 a 2004 bylo upraveno tak, aby prezentace situace v letech 2003, 2004 a 2005 byla srovnatelná.

A: dostatečné doklady pro závěry Účetního dvora v prohlášení o věrohodnosti (jasné a jednoznačné)

B: dostatečné doklady pro závěry Účetního dvora v prohlášení o věrohodnosti po opravách (s nevýznamnými nepřesnostmi nebo chybějícími informacemi malé důležitosti)

C: nedostatečné doklady pro závěry prohlášení Účetního dvora v prohlášení o věrohodnosti (s významnými nepřesnostmi nebo chybějícími informacemi velké důležitosti, například: zanedbání problémů sdíleného řízení, pokrytí předcházejícího rozpočtového roku, nedostatečná kvantifikace, nepoužitelné informace)

(23)  Vývoj:

- zlepšení

= beze změny

– zhoršení

(24)  Ačkoli obsaženo ve výročních zprávách o činnosti.

(25)  Pro výdaje na SZP, u nichž byl IACS používán správně.

(26)  Pro výdaje na SZP, u nichž se IACS nepoužíval, nebo nebyl používán správně.

Zdroj: Účetní dvůr.

(27)  Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, pro regionální politiku.

(28)  Např. generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, pro komunikaci, pro vzdělávání a kulturu, pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, pro podniky a průmysl, pro životní prostředí, pro informační společnost a média, pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost, pro regionální politiku, pro výzkum, pro zdraví a ochranu spotřebitele, pro energetiku a dopravu, Úřad pro spolupráci EuropeAid, Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu.

(29)  Standardy č. 11 „Analýza a řízení rizika“, č. 12 „Dostatečné informace o řízení“, č. 14 „Nesprávnosti ve výkaznictví“, č. 17 „Dohled“, č. 18 „Zaznamenávání výjimek“, č. 20 „Zaznamenávání a náprava nedostatků vnitřní kontroly“, č. 21 „Auditní zprávy“ a č. 22 „Oddělení interního auditu“.

(30)  Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, pro rozpočet, pro hospodářskou soutěž, pro vzdělávání a kulturu, pro hospodářské a finanční záležitosti, pro rozšíření, pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, pro podniky a průmysl, pro rybolov a námořní záležitosti, pro informační společnost a média, pro regionální politiku, pro výzkum, Úřad pro spolupráci EuropeAid, Eurostat.

(31)  SEC(2006) 567 ze dne 28. dubna 2006.

(32)  Počet základních požadavků se zvýšil ze 71 na 75. Dva základní požadavky vybrané pro rok 2005 byly ve srovnání s rokem 2004 posíleny.

(33)  Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, pro rozpočet, pro hospodářskou soutěž, pro vzdělávání a kulturu, pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, pro výzkum, pro regionální politiku, Úřad pro spolupráci EuropeAid.

(34)  Zejména standardy vnitřní kontroly č. 11 „Analýza a řízení rizika“ a/nebo č. 17 „Dohled“.

(35)  Ve shodě s článkem 86 finančního nařízení.

(36)  Viz sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému účetnímu dvoru o plánu integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2005) 252 v konečném znění ze dne 15. června 2005) a výroční zpráva Účetního dvora za rozpočtový rok 2004, bod 1.85.

(37)  Společná zemědělská politika, strukturální opatření a vnitřní politiky včetně výzkumu.

---

KAPITOLA 3

Rozpočtové řízení

OBSAH

Úvod

Připomínky

Zvýšení rozpočtu na první celý rok rozšíření

Téměř celý rozpočet byl vyčerpán

Neuhrazené rozpočtové závazky nadále rostou

V příštích třech letech bude nutná vyšší míra výdajů u strukturálních opatření

Ke zrušení přidělení závazků podle pravidla rok n + 2 docházelo pouze v omezeném rozsahu

Závěry a doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 3.1 | Tato kapitola analyzuje otázky vyplývající z provádění souhrnného rozpočtu EU na rok 2005 (1). V rámci rozpočtu existují odděleně příděly na závazky a příděly na platby. Příděly na závazky představují částky, na něž může Unie v běžném roce přijímat rozpočtové závazky na úhradu dlouhodobějších právních závazků (nebo dohod). Příděly na platby představují částky, které mohou být vydány během běžného roku. V případě „nerozlišených“ výdajů (např. u většiny zemědělských výdajů) jsou si závazky a platby rovny a jsou likvidovány v průběhu roku. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

3.1

Tato kapitola analyzuje otázky vyplývající z provádění souhrnného rozpočtu EU na rok 2005 (1). V rámci rozpočtu existují odděleně příděly na závazky a příděly na platby. Příděly na závazky představují částky, na něž může Unie v běžném roce přijímat rozpočtové závazky na úhradu dlouhodobějších právních závazků (nebo dohod). Příděly na platby představují částky, které mohou být vydány během běžného roku. V případě „nerozlišených“ výdajů (např. u většiny zemědělských výdajů) jsou si závazky a platby rovny a jsou likvidovány v průběhu roku.

| 3.2 | Většina výdajů na strukturální opatření a na vnitřní a vnější politiky má podobu programů řízených v průběhu několika let (např. 2000–2006 u běžného programového období strukturálních fondů). V případě těchto „rozlišených“ výdajů jsou právní závazky vyjádřeny v podobě rozpočtových závazků rozložených do ročních podílů po celou dobu trvání programů. Protože většina rozpočtových závazků není likvidována v roce, kdy byla vytvořena, ale až v dalších letech, dochází ke vzniku „zbytku“ či zůstatku neuhrazených rozpočtových závazků. Podrobnější informace o rozpočtu naleznete v 
  příloze I
  . |
| --- | --- |

3.2

Většina výdajů na strukturální opatření a na vnitřní a vnější politiky má podobu programů řízených v průběhu několika let (např. 2000–2006 u běžného programového období strukturálních fondů). V případě těchto „rozlišených“ výdajů jsou právní závazky vyjádřeny v podobě rozpočtových závazků rozložených do ročních podílů po celou dobu trvání programů. Protože většina rozpočtových závazků není likvidována v roce, kdy byla vytvořena, ale až v dalších letech, dochází ke vzniku „zbytku“ či zůstatku neuhrazených rozpočtových závazků. Podrobnější informace o rozpočtu naleznete v 
  příloze I
  .

PŘIPOMÍNKY

Zvýšení rozpočtu na první celý rok rozšíření

| 3.3 | Rok 2005 byl prvním celým rokem rozšířené Unie. Celkové příděly na závazky (116,6 miliard EUR) a příděly na platby (106,3 miliard EUR) byly vyšší než v konečném rozpočtu na rok 2004, a to o 6,2 % v případě přídělů na závazky a o 4,4 % v případě přídělů na platby. Zvýšení závazků je úměrně větší, protože mohou pokrývat výdaje na více než jeden rok (viz bod 3.2), zatímco prostředky na platby souvisejí s absorpční kapacitou. Celkově zůstávají prostředky na závazky 3,0 miliardy EUR pod úrovní stropu finančního výhledu, v případě prostředků na platby je to 7,9 miliardy EUR. |
| --- | --- |

3.3

Rok 2005 byl prvním celým rokem rozšířené Unie. Celkové příděly na závazky (116,6 miliard EUR) a příděly na platby (106,3 miliard EUR) byly vyšší než v konečném rozpočtu na rok 2004, a to o 6,2 % v případě přídělů na závazky a o 4,4 % v případě přídělů na platby. Zvýšení závazků je úměrně větší, protože mohou pokrývat výdaje na více než jeden rok (viz bod 3.2), zatímco prostředky na platby souvisejí s absorpční kapacitou. Celkově zůstávají prostředky na závazky 3,0 miliardy EUR pod úrovní stropu finančního výhledu, v případě prostředků na platby je to 7,9 miliardy EUR.

| 3.4 | Osm opravných rozpočtů odhlasovaných během roku vedlo k celkovému snížení přídělů na závazky a na platby o 0,6 miliardy EUR, zvláště u opatření v zemědělství a u strukturálních opatření. |
| --- | --- |

3.4

Osm opravných rozpočtů odhlasovaných během roku vedlo k celkovému snížení přídělů na závazky a na platby o 0,6 miliardy EUR, zvláště u opatření v zemědělství a u strukturálních opatření.

Téměř celý rozpočet byl vyčerpán

| 3.5 | Výsledek plnění rozpočtu za rok 2005 je uveden v 
  grafech III a IV přílohy I: |
| --- | --- |

3.5

Výsledek plnění rozpočtu za rok 2005 je uveden v 
  grafech III a IV přílohy I:

| — | míry využití závazků (99 %) i plateb (96 %) byly podobné jako v roce 2004 (98 % a 95 %), |
| --- | --- |

—

míry využití závazků (99 %) i plateb (96 %) byly podobné jako v roce 2004 (98 % a 95 %),

| — | 2,7 miliard EUR nevyužitých prostředků na platby nebylo zrušeno, ale přeneseno z roku 2005 do roku 2006. Objem přenášených prostředků je podobný jako v případě přenosu z roku 2004 do roku 2005 (2,8 miliardy EUR) (2), |
| --- | --- |

—

2,7 miliard EUR nevyužitých prostředků na platby nebylo zrušeno, ale přeneseno z roku 2005 do roku 2006. Objem přenášených prostředků je podobný jako v případě přenosu z roku 2004 do roku 2005 (2,8 miliardy EUR) (2),

| — | přebytek rozpočtu (3) za daný rok byl 2,4 miliardy EUR. Oproti roku 2004, kdy přebytek dosáhl 2,7 miliardy EUR, jde o menší pokles. |
| --- | --- |

—

přebytek rozpočtu (3) za daný rok byl 2,4 miliardy EUR. Oproti roku 2004, kdy přebytek dosáhl 2,7 miliardy EUR, jde o menší pokles.

Neuhrazené rozpočtové závazky nadále rostou

| 3.6 | Neuhrazené rozpočtové závazky (4) se zvýšily o 9,1 miliardy EUR, tj. o 8 %, na 119 miliard EUR (viz
  tabulka 3.1
  ). Z tohoto nárůstu šlo 94 % na strukturální opatření, přičemž 4 miliardy EUR připadly na programy EU-15 a 3 miliardy EUR na EU-10. Téměř 3 miliardy EUR z nárůstu částky na strukturální opatření souvisely s Fondem soudržnosti. Neuhrazené rozpočtové závazky na rozlišené výdaje jako celek představovaly při současné míře výdajů platby za 2,4 roku (v roce 2004 to bylo 2,2 roku). |
| --- | --- |

3.6

Neuhrazené rozpočtové závazky (4) se zvýšily o 9,1 miliardy EUR, tj. o 8 %, na 119 miliard EUR (viz
  tabulka 3.1
  ). Z tohoto nárůstu šlo 94 % na strukturální opatření, přičemž 4 miliardy EUR připadly na programy EU-15 a 3 miliardy EUR na EU-10. Téměř 3 miliardy EUR z nárůstu částky na strukturální opatření souvisely s Fondem soudržnosti. Neuhrazené rozpočtové závazky na rozlišené výdaje jako celek představovaly při současné míře výdajů platby za 2,4 roku (v roce 2004 to bylo 2,2 roku).

| 3.6 | Nárůst nevypořádaných rozpočtových závazků (RAL) spojený se strukturálními opatřeními v zemích EU-10 se dal očekávat, protože rozpočtové závazky jsou obvykle o něco vyšší než platby v prvních letech programového období. |
| --- | --- |

3.6

Nárůst nevypořádaných rozpočtových závazků (RAL) spojený se strukturálními opatřeními v zemích EU-10 se dal očekávat, protože rozpočtové závazky jsou obvykle o něco vyšší než platby v prvních letech programového období.

Tabulka 3.1 – Změna zůstatku neuhrazených závazků v roce 2005

| | Podle typu | Celkem | Zemědělství | Strukturální opatření | Vnitřní politiky | Vnější akce | Správa | Rezervy | Předvstupní strategie | Kompenzace | Zaokrouhlení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nerozlišené prostředky | Rozlišené prostředky |
| Přenesené závazky |
| Přenesený zůstatek | 1 313 | 108 834 | 110 147 | 1 452 | 73 285 | 13 450 | 12 313 | 808 | 0 | 8 840 | 0 | –1 |
| Platby | –1 072 | –42 852 | –43 924 | –1 394 | –31 184 | –4 415 | –3 306 | – 673 | 0 | –2 953 | 0 | 1 |
| Zrušení přídělení závazků | –47 | –2 245 | –2 293 | –5 | –1 304 | – 410 | – 405 | –35 | 0 | – 133 | 0 | –1 |
| Zrušení | – 191 | 0 | – 191 | –47 | –1 | –24 | –18 | –96 | 0 | –5 | 0 | 0 |
| Závazky přijaté v roce 2005 |
| Přijaté závazky | 55 589 | 60 689 | 116 278 | 48 928 | 42 490 | 9 548 | 5 516 | 6 355 | 140 | 1 994 | 1 305 | 2 |
| Platby | –54 311 | –6 600 | –60 911 | –47 071 | –1 580 | –3 556 | –1 707 | –5 518 | – 140 | –32 | –1 305 | –2 |
| Zrušení | –26 | 0 | –26 | 0 | –2 | –12 | –6 | –5 | 0 | –1 | 0 | 0 |
| Zaokrouhlení | –1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Neuhrazené závazky ke konci roku 2005 | 1 254 | 117 826 | 119 080 | 1 863 | 81 704 | 14 581 | 12 387 | 836 | 0 | 7 710 | 0 | –1 |
| Zdroj: Účetní závěrka za rok 2005. |

Podle typu

Celkem

Zemědělství

Strukturální opatření

Vnitřní politiky

Vnější akce

Správa

Rezervy

Předvstupní strategie

Kompenzace

Zaokrouhlení

Nerozlišené prostředky

Rozlišené prostředky

Přenesené závazky

Přenesený zůstatek

1 313

108 834

110 147

1 452

73 285

13 450

12 313

808

0

8 840

0

–1

Platby

–1 072

–42 852

–43 924

–1 394

–31 184

–4 415

–3 306

– 673

0

–2 953

0

1

Zrušení přídělení závazků

–47

–2 245

–2 293

–5

–1 304

– 410

– 405

–35

0

– 133

0

–1

Zrušení

– 191

0

– 191

–47

–1

–24

–18

–96

0

–5

0

0

Závazky přijaté v roce 2005

Přijaté závazky

55 589

60 689

116 278

48 928

42 490

9 548

5 516

6 355

140

1 994

1 305

2

Platby

–54 311

–6 600

–60 911

–47 071

–1 580

–3 556

–1 707

–5 518

– 140

–32

–1 305

–2

Zrušení

–26

0

–26

0

–2

–12

–6

–5

0

–1

0

0

Zaokrouhlení

–1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Neuhrazené závazky ke konci roku 2005

1 254

117 826

119 080

1 863

81 704

14 581

12 387

836

0

7 710

0

–1

Zdroj: Účetní závěrka za rok 2005.

| 3.7 | Graf 3.1
  ukazuje hodnotu neuhrazených rozpočtových závazků vzhledem k rozlišeným výdajům od roku 1994 a jejich plynulé zvyšování v absolutních i relativních číslech. Příčinou tohoto zvyšování je: |
| --- | --- |

3.7

Graf 3.1
  ukazuje hodnotu neuhrazených rozpočtových závazků vzhledem k rozlišeným výdajům od roku 1994 a jejich plynulé zvyšování v absolutních i relativních číslech. Příčinou tohoto zvyšování je:

| — | kumulativní účinek nedostatečných výdajů mezi lety 1999 a 2003, který vedl ke zrušení prostředků na platby ve výši 40 miliard EUR (5), a |
| --- | --- |

—

kumulativní účinek nedostatečných výdajů mezi lety 1999 a 2003, který vedl ke zrušení prostředků na platby ve výši 40 miliard EUR (5), a

| — | rozpočet, který v důsledku rozšíření roste a v němž příděly na závazky obecně převyšují příděly na platby. |
| --- | --- |

—

rozpočet, který v důsledku rozšíření roste a v němž příděly na závazky obecně převyšují příděly na platby.

| 3.7 | Značný nárůst absolutní úrovně RAL se dal očekávat, protože je to přirozeným důsledkem změněných pravidel o závazcích a platbách pro strukturální fondy na období let 2000–2006. |
| --- | --- |

3.7

Značný nárůst absolutní úrovně RAL se dal očekávat, protože je to přirozeným důsledkem změněných pravidel o závazcích a platbách pro strukturální fondy na období let 2000–2006.

V příštích třech letech bude nutná vyšší míra výdajů na strukturální opatření

| 3.8 | Vzhledem k povaze rozpočtového procesu neodráží zůstatek neuhrazených rozpočtových závazků úplný objem právních závazků Evropských společenství (viz bod 3.1). Ke konci roku 2005 nebyly na úrovni rozpočtu přiděleny právní závazky ve výši 48,4 miliard EUR. Celkové neuhrazené právní závazky jako takové představovaly platby za 3,4 roku. Na tuto skutečnost je třeba pohlížet z hlediska odlišných lhůt pro realizaci plateb v rámci různých rozpočtových oblastí. |
| --- | --- |

3.8

Vzhledem k povaze rozpočtového procesu neodráží zůstatek neuhrazených rozpočtových závazků úplný objem právních závazků Evropských společenství (viz bod 3.1). Ke konci roku 2005 nebyly na úrovni rozpočtu přiděleny právní závazky ve výši 48,4 miliard EUR. Celkové neuhrazené právní závazky jako takové představovaly platby za 3,4 roku. Na tuto skutečnost je třeba pohlížet z hlediska odlišných lhůt pro realizaci plateb v rámci různých rozpočtových oblastí.

| 3.8 | Ukazatele použité v bodech 3.8 až 3.11 je třeba vykládat obezřetně. Poměr „nevypořádaných právních závazků“ a plateb v daném roce není sám o sobě užitečným ukazatelem z důvodů, které uvedl Účetní dvůr. |
| --- | --- |

3.8

Ukazatele použité v bodech 3.8 až 3.11 je třeba vykládat obezřetně. Poměr „nevypořádaných právních závazků“ a plateb v daném roce není sám o sobě užitečným ukazatelem z důvodů, které uvedl Účetní dvůr.

Image

| 3.9 | Větší část zůstatku neuhrazených rozpočtových závazků se týká strukturálních opatření. Na konci roku 2005 dosahovaly neuhrazené rozpočtové závazky strukturálních fondů za programové období 2000–2006 částky 67 miliard EUR, což při míře výdajů na platby roku 2005 představuje výdaje za 2,3 roku. Oproti roku 2004 jde o mírný nárůst. Právní závazky, které zatím nebyly transformovány na rozpočtové závazky, činí celkem 39 miliard EUR. Celkové neuhrazené právní závazky strukturálních fondů za programové období 2000–2006 tedy na konci roku 2005 činily 106 miliard EUR. Při míře výdajů roku 2005 jde o platby za 3,6 roku, v roce 2004 to bylo téměř pět let. Pokles je zčásti zapříčiněn platbami, jejichž míra byla v roce 2005 vyšší než v roce 2004. Především jde však o přirozený důsledek skutečnosti, že rok 2005 byl o rok blíže ke konci programového platebního cyklu (viz
  graf 3.2
  ). |
| --- | --- |

3.9

Větší část zůstatku neuhrazených rozpočtových závazků se týká strukturálních opatření. Na konci roku 2005 dosahovaly neuhrazené rozpočtové závazky strukturálních fondů za programové období 2000–2006 částky 67 miliard EUR, což při míře výdajů na platby roku 2005 představuje výdaje za 2,3 roku. Oproti roku 2004 jde o mírný nárůst. Právní závazky, které zatím nebyly transformovány na rozpočtové závazky, činí celkem 39 miliard EUR. Celkové neuhrazené právní závazky strukturálních fondů za programové období 2000–2006 tedy na konci roku 2005 činily 106 miliard EUR. Při míře výdajů roku 2005 jde o platby za 3,6 roku, v roce 2004 to bylo téměř pět let. Pokles je zčásti zapříčiněn platbami, jejichž míra byla v roce 2005 vyšší než v roce 2004. Především jde však o přirozený důsledek skutečnosti, že rok 2005 byl o rok blíže ke konci programového platebního cyklu (viz
  graf 3.2
  ).

Image

| 3.10 | Na výši výdajů nutných k likvidaci neuhrazených právních závazků u strukturálních fondů by se mělo nahlížet v kontextu lhůty pro vznik výdajů příjemcům, která je stanovena na konec roku 2008 (6). Aby tuto lhůtu splnily, budou členské státy muset současnou vysokou míru výdajů ještě dále zvýšit. Zajistit zvýšení bude obtížné, protože výdaje mají tendenci se ke konci programovacího cyklu snižovat s tím, jak se projekty dokončují. Od roku 2007 by se navíc měly začít provádět výdaje v rámci programovacího cyklu 2007–2013, potřeba dokončit běžný cyklus však představuje riziko zpoždění začátku nových programů a jejich následné realizace (7). |
| --- | --- |

3.10

Na výši výdajů nutných k likvidaci neuhrazených právních závazků u strukturálních fondů by se mělo nahlížet v kontextu lhůty pro vznik výdajů příjemcům, která je stanovena na konec roku 2008 (6). Aby tuto lhůtu splnily, budou členské státy muset současnou vysokou míru výdajů ještě dále zvýšit. Zajistit zvýšení bude obtížné, protože výdaje mají tendenci se ke konci programovacího cyklu snižovat s tím, jak se projekty dokončují. Od roku 2007 by se navíc měly začít provádět výdaje v rámci programovacího cyklu 2007–2013, potřeba dokončit běžný cyklus však představuje riziko zpoždění začátku nových programů a jejich následné realizace (7).

| 3.10 | Členské státy a Komise si uvědomují, že k zajištění plynulého přechodu z jednoho cyklu do druhého jak z hlediska zajištění provedení programu, tak z hlediska řešení dodatečné pracovní zátěže v souvislosti se založením nových programů, je třeba obezřetnosti. Komise a členské státy už připravují ukončení programů z let 2000–2006. |
| --- | --- |

3.10

Členské státy a Komise si uvědomují, že k zajištění plynulého přechodu z jednoho cyklu do druhého jak z hlediska zajištění provedení programu, tak z hlediska řešení dodatečné pracovní zátěže v souvislosti se založením nových programů, je třeba obezřetnosti. Komise a členské státy už připravují ukončení programů z let 2000–2006.

Komise navrhne rozpočty, které odpovídají očekávané úrovni způsobilých nárokovaných plateb, ať už tyto žádosti vyplynou z období let 2000–2006 nebo z programového období 2007–2013. V posledních letech běžného programového období se výdaje nemusí nutně snížit. Část zůstatku pro programy na běžné období bude vyplacena v letech 2007–2011 a bude se tak překrývat s příštím obdobím (8).

V běžném období, na rozdíl od let 1994–99, představuje pravidlo n + 2 pro členské státy silný podnět k zajištění dostatečně rychlého tempa realizace, jelikož prostředky, které nejsou včas využity, se zruší.

| 3.11 | Výdaje Fondu soudržnosti byly nižší, než se očekávalo, převážně kvůli výdajům v nových členských státech, které byly nižší, než se plánovalo. Opravný rozpočet snížil prostředky na platby o 0,9 miliard EUR, tj. o 30 %, a neuhrazené rozpočtové závazky se zvýšily z 9,7 miliard EUR v roce 2004 na 12,5 miliard EUR na konci roku 2005. V důsledku toho dosáhly celkové neuhrazené právní závazky Fondu soudržnosti 18,6 miliardy EUR, což při míře výdajů roku 2005 představuje platby za 8,5 roku. Na rozdíl od strukturálních fondů zde však není obecně právně stanovena konečná lhůta pro provedení platby. |
| --- | --- |

3.11

Výdaje Fondu soudržnosti byly nižší, než se očekávalo, převážně kvůli výdajům v nových členských státech, které byly nižší, než se plánovalo. Opravný rozpočet snížil prostředky na platby o 0,9 miliard EUR, tj. o 30 %, a neuhrazené rozpočtové závazky se zvýšily z 9,7 miliard EUR v roce 2004 na 12,5 miliard EUR na konci roku 2005. V důsledku toho dosáhly celkové neuhrazené právní závazky Fondu soudržnosti 18,6 miliardy EUR, což při míře výdajů roku 2005 představuje platby za 8,5 roku. Na rozdíl od strukturálních fondů zde však není obecně právně stanovena konečná lhůta pro provedení platby.

| 3.11 | Rozšíření v květnu 2004 výrazně přispělo k celkovému množství nevypořádaných právních závazků, přičemž dopad nových programů na platby je při zahájení programů nutně limitovaný. |
| --- | --- |

3.11

Rozšíření v květnu 2004 výrazně přispělo k celkovému množství nevypořádaných právních závazků, přičemž dopad nových programů na platby je při zahájení programů nutně limitovaný.

Ke zrušení přidělení závazků podle pravidla rok n + 2 docházelo pouze v omezeném rozsahu

| 3.12 | Pravidlo rok n + 2 se vztahuje na strukturální fondy a umožňuje zrušení závazků, pokud do dvou let od roku, kdy byl závazek stanoven, není vznesen nárok na platbu. Jeho účelem je předcházet nadměrné kumulaci neuhrazených rozpočtových závazků (9). V roce 2005 bylo v důsledku použití pravidla rok n + 2 zrušeno pouze 286 milionů EUR. Šlo o mírně vyšší částku než v roce 2004 (245 milionů EUR), která však stále představovala pouze 0,9 % podílů závazků starších než dva roky, a tedy potenciálně zrušitelných, (a 0,4 % celkového zůstatku neuhrazených rozpočtových závazků). |
| --- | --- |

3.12

Pravidlo rok n + 2 se vztahuje na strukturální fondy a umožňuje zrušení závazků, pokud do dvou let od roku, kdy byl závazek stanoven, není vznesen nárok na platbu. Jeho účelem je předcházet nadměrné kumulaci neuhrazených rozpočtových závazků (9). V roce 2005 bylo v důsledku použití pravidla rok n + 2 zrušeno pouze 286 milionů EUR. Šlo o mírně vyšší částku než v roce 2004 (245 milionů EUR), která však stále představovala pouze 0,9 % podílů závazků starších než dva roky, a tedy potenciálně zrušitelných, (a 0,4 % celkového zůstatku neuhrazených rozpočtových závazků).

| 3.12 | Zálohové platby provedené na počátku programového období představovaly 7 % z celkového balíku EU-15 pro každý program na období 2000–2006, a poskytují poměrně dlouhodobou ochranu proti zrušení závazků podle pravidla n + 2, protože zálohy snižují úroveň úhrad potřebných k tomu, aby se předešlo automatickému rušení závazků. |
| --- | --- |

3.12

Zálohové platby provedené na počátku programového období představovaly 7 % z celkového balíku EU-15 pro každý program na období 2000–2006, a poskytují poměrně dlouhodobou ochranu proti zrušení závazků podle pravidla n + 2, protože zálohy snižují úroveň úhrad potřebných k tomu, aby se předešlo automatickému rušení závazků.

Tato ochrana postupně slábne a může vést k rostoucímu rušení závazků podle pravidla n + 2 v dalších letech (viz odpověď Komise na bod 2.24 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2004). Na země EU-10 se bude poprvé vztahovat postup n + 2 na konci roku 2006.

| 3.13 | V praxi může pravidlo rok n + 2 podněcovat členské státy, aby vznášely nároky, jakmile provedou příslušné platby konečným příjemcům, a nikoliv až když těmto příjemcům výdaje skutečně vzniknou. Existuje zde riziko, že členské státy budou vznášet nároky na nezpůsobilé nebo očekávané (spíše než skutečné) výdaje, aby předešly rušení závazků. Takové postupy mohou v praxi účelnost pravidla rok n + 2 snižovat. |
| --- | --- |

3.13

V praxi může pravidlo rok n + 2 podněcovat členské státy, aby vznášely nároky, jakmile provedou příslušné platby konečným příjemcům, a nikoliv až když těmto příjemcům výdaje skutečně vzniknou. Existuje zde riziko, že členské státy budou vznášet nároky na nezpůsobilé nebo očekávané (spíše než skutečné) výdaje, aby předešly rušení závazků. Takové postupy mohou v praxi účelnost pravidla rok n + 2 snižovat.

| 3.13 | Komise si uvědomuje riziko a při provádění vlastních auditů kontroluje zneužití. |
| --- | --- |

3.13

Komise si uvědomuje riziko a při provádění vlastních auditů kontroluje zneužití.

| 3.14 | Většina zrušení podle pravidla rok n + 2 se týká Evropského sociálního fondu. Navíc podobně jako v roce 2004 byly v některých případech programům, jejichž závazky byly zrušeny, přidělovány nové závazky z výkonnostní prémie (10), čímž se účinek tohoto postupu částečně negoval (11). |
| --- | --- |

3.14

Většina zrušení podle pravidla rok n + 2 se týká Evropského sociálního fondu. Navíc podobně jako v roce 2004 byly v některých případech programům, jejichž závazky byly zrušeny, přidělovány nové závazky z výkonnostní prémie (10), čímž se účinek tohoto postupu částečně negoval (11).

| 3.14 | Jelikož se rozpočtové položky nesmí mezi cíli přesouvat (částky stanovené na zasedání Evropské rady v Berlíně v roce 1999 a v nařízení o strukturálních fondech), je soutěž o výkonnostní prémii limitována jen na programy jednoho členského státu v rámci jednoho cíle. |
| --- | --- |

3.14

Jelikož se rozpočtové položky nesmí mezi cíli přesouvat (částky stanovené na zasedání Evropské rady v Berlíně v roce 1999 a v nařízení o strukturálních fondech), je soutěž o výkonnostní prémii limitována jen na programy jednoho členského státu v rámci jednoho cíle.

V Nizozemsku je pouze jeden SPD cíl 3, takže v tomto případě nebyla jiná možnost, jen přislíbit prémii tomuto programu. Vyčlenění však bylo provedeno pro výkonnější priority programu (viz odpověď Komise na bod 2.25 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2004).

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 3.15 | Vysoká míra výdajů v roce 2005 a aktivní řízení rozpočtu stavěly na lepší rozpočtové výkonnosti roku 2004. Zejména velké výdajové programy pokračovaly na očekávaných úrovních, i když v EU-10 se objevovaly potíže s absorbováním prostředků, především u Fondu soudržnosti. Neuhrazené rozpočtové závazky se navzdory vysoké míře výdajů zvýšily o 8 % na dosud maximálních 119 miliard EUR, což odpovídá výdajům za 2,4 roku. |
| --- | --- |

3.15

Vysoká míra výdajů v roce 2005 a aktivní řízení rozpočtu stavěly na lepší rozpočtové výkonnosti roku 2004. Zejména velké výdajové programy pokračovaly na očekávaných úrovních, i když v EU-10 se objevovaly potíže s absorbováním prostředků, především u Fondu soudržnosti. Neuhrazené rozpočtové závazky se navzdory vysoké míře výdajů zvýšily o 8 % na dosud maximálních 119 miliard EUR, což odpovídá výdajům za 2,4 roku.

| 3.15 | Určitý nárůst nevypořádaných rozpočtových závazků lze očekávat v důsledku zvýšení rozpočtu o rozlišené závazky za tím účelem, aby se do víceletých programů promítlo rozšíření. |
| --- | --- |

3.15

Určitý nárůst nevypořádaných rozpočtových závazků lze očekávat v důsledku zvýšení rozpočtu o rozlišené závazky za tím účelem, aby se do víceletých programů promítlo rozšíření.

| 3.16 | Vysokou míru výdajů strukturálních fondů (které představují hlavní podíl rozlišených výdajů a neuhrazených závazků) je třeba ještě zvýšit, aby se zajistilo, že příjemci u programů na období 2000–2006 dodrží lhůtu pro realizaci výdajů (konec roku 2008). To bude zvláště obtížné hlavně proto, že výdaje mají po skončení programu tendenci klesat. Je zde tedy riziko, že podobně jako v minulosti zpozdí pozdější uzavírání běžných programů zahájení programů na období 2007–2013 i jejich realizaci. |
| --- | --- |

3.16

Vysokou míru výdajů strukturálních fondů (které představují hlavní podíl rozlišených výdajů a neuhrazených závazků) je třeba ještě zvýšit, aby se zajistilo, že příjemci u programů na období 2000–2006 dodrží lhůtu pro realizaci výdajů (konec roku 2008). To bude zvláště obtížné hlavně proto, že výdaje mají po skončení programu tendenci klesat. Je zde tedy riziko, že podobně jako v minulosti zpozdí pozdější uzavírání běžných programů zahájení programů na období 2007–2013 i jejich realizaci.

| 3.16 | V posledních letech běžného období se výdaje nemusí nutně snížit. Dostupné důkazy o trendu realizace programů běžného programového období nenaznačují žádné výraznější zpomalení. Členské státy a Komise si uvědomují, že k zajištění plynulého přechodu z jednoho cyklu do druhého, jak z hlediska zajištění provedení programu, tak z hlediska řešení dodatečné pracovní zátěže v souvislosti s tvorbou nových programů, je třeba obezřetnosti. Komise a členské státy už připravují ukončení programů z let 2000–2006. |
| --- | --- |

3.16

V posledních letech běžného období se výdaje nemusí nutně snížit. Dostupné důkazy o trendu realizace programů běžného programového období nenaznačují žádné výraznější zpomalení. Členské státy a Komise si uvědomují, že k zajištění plynulého přechodu z jednoho cyklu do druhého, jak z hlediska zajištění provedení programu, tak z hlediska řešení dodatečné pracovní zátěže v souvislosti s tvorbou nových programů, je třeba obezřetnosti. Komise a členské státy už připravují ukončení programů z let 2000–2006.

| 3.17 | Účelné rozpočtové řízení vyžaduje realistický a řádný rozpočet, který bere v úvahu očekávaný profil plateb, zvláště absorpční kapacitu členských států a přijímajících států. V případě prvních třech let běžného programového období tomu tak nebylo. Závazky hlavních výdajových programů se stanoví v podobě stejně velkých podílů, které neodrážejí načasování ani profil plateb. Nízká míra výdajů na začátku programů vedla k hromadění neuhrazených rozpočtových závazků a závazky jsou likvidovány až mnoho let po svém vzniku. |
| --- | --- |

3.17

Účelné rozpočtové řízení vyžaduje realistický a řádný rozpočet, který bere v úvahu očekávaný profil plateb, zvláště absorpční kapacitu členských států a přijímajících států. V případě prvních třech let běžného programového období tomu tak nebylo. Závazky hlavních výdajových programů se stanoví v podobě stejně velkých podílů, které neodrážejí načasování ani profil plateb. Nízká míra výdajů na začátku programů vedla k hromadění neuhrazených rozpočtových závazků a závazky jsou likvidovány až mnoho let po svém vzniku.

| 3.17 | Pokud jde o plnění disponibilních položek plateb, rok 2005 byl velmi dobrý, což částečně odráží realistické a přiměřené sestavování rozpočtu. |
| --- | --- |

3.17

Pokud jde o plnění disponibilních položek plateb, rok 2005 byl velmi dobrý, což částečně odráží realistické a přiměřené sestavování rozpočtu.

Komise rozpočtuje závazky v souladu s dohodou, kterou členské státy dosáhly o finančním výhledu, a s podmínkami nařízení o strukturálních fondech.

| 3.18 | Příčinou tohoto stavu je konstantní a rovnoměrný nárůst ročních rozpočtů závazků a plateb. Komise u rozpočtu plateb vychází z předpokladu, že při překrývání programovacích cyklů bude nižší poptávka po platbách na začátku nového období kompenzována platbami z konce předchozího období (12). Pokud tomu tak není (jako v letech 2000–2003), neuskuteční se značný objem výdajů. Z toho plyne riziko, že výdaje budou ve významné míře pokračovat ještě dlouho po skončení období finančního výhledu 2000–2006. |
| --- | --- |

3.18

Příčinou tohoto stavu je konstantní a rovnoměrný nárůst ročních rozpočtů závazků a plateb. Komise u rozpočtu plateb vychází z předpokladu, že při překrývání programovacích cyklů bude nižší poptávka po platbách na začátku nového období kompenzována platbami z konce předchozího období (12). Pokud tomu tak není (jako v letech 2000–2003), neuskuteční se značný objem výdajů. Z toho plyne riziko, že výdaje budou ve významné míře pokračovat ještě dlouho po skončení období finančního výhledu 2000–2006.

| 3.18 | Rozpočty Komise vycházejí z podrobné analýzy požadavků na každé programové období. |
| --- | --- |

3.18

Rozpočty Komise vycházejí z podrobné analýzy požadavků na každé programové období.

Podle platného regulativního rámce (a rámce na léta 2007–2013, o kterém jedná legislativní orgán) pokračuje značná část výdajů spojených s programy jednoho období ještě několik roků v následujícím období. Komise bude situaci pečlivě monitorovat, aby tak oslabila riziko, že se na počátku nového programového cyklu budou problémy opakovat.

| 3.19 | U strukturálních fondů bylo zatím v důsledku použití pravidla rok n + 2 zrušeno jen málo závazků. Účelnost tohoto pravidla jako nástroje rozpočtového řízení však může být oslabena, pokud členské státy budou, aby předešly rušení závazků, vznášet nároky na základě nezpůsobilých nebo očekávaných plateb. |
| --- | --- |

3.19

U strukturálních fondů bylo zatím v důsledku použití pravidla rok n + 2 zrušeno jen málo závazků. Účelnost tohoto pravidla jako nástroje rozpočtového řízení však může být oslabena, pokud členské státy budou, aby předešly rušení závazků, vznášet nároky na základě nezpůsobilých nebo očekávaných plateb.

| 3.19 | Úroveň zrušených závazků sama o sobě není vhodným ukazatelem účinnosti pravidla n + 2 právě proto, že toto pravidlo má též vliv na podporu plnění rozpočtu. |
| --- | --- |

3.19

Úroveň zrušených závazků sama o sobě není vhodným ukazatelem účinnosti pravidla n + 2 právě proto, že toto pravidlo má též vliv na podporu plnění rozpočtu.

Komise plně souhlasí s tím, že postup n + 2 se musí provádět důsledně.

| 3.20 | Účetní dvůr doporučuje, aby Komise provedla důkladnou analýzu nadcházejícího dokončování probíhajících strukturálních opatření v rámci výdajových programů a dopadu, který toto dokončování bude mít na zahájení dalších programů. Komise bude dále muset zajistit účelné používání pravidla rok n + 2 v případě strukturálních fondů, což povede k tomu, že pokud členské státy nebudou při zvyšování míry způsobilých výdajů úspěšnější, bude Komise muset zrušit rozpočtové závazky značné hodnoty. |
| --- | --- |

3.20

Účetní dvůr doporučuje, aby Komise provedla důkladnou analýzu nadcházejícího dokončování probíhajících strukturálních opatření v rámci výdajových programů a dopadu, který toto dokončování bude mít na zahájení dalších programů. Komise bude dále muset zajistit účelné používání pravidla rok n + 2 v případě strukturálních fondů, což povede k tomu, že pokud členské státy nebudou při zvyšování míry způsobilých výdajů úspěšnější, bude Komise muset zrušit rozpočtové závazky značné hodnoty.

| 3.20 | Komise s doporučením souhlasí. |
| --- | --- |

3.20

Komise s doporučením souhlasí.

Komise bude nadále zajišťovat účinné uplatňování pravidla n + 2.

| 3.21 | V programovém období 2007–2013 by Komise měla: |
| --- | --- |

3.21

V programovém období 2007–2013 by Komise měla:

| — | zajistit, aby byly programy přijímány rychle a vycházely z přiměřených předpokladů, |
| --- | --- |

—

zajistit, aby byly programy přijímány rychle a vycházely z přiměřených předpokladů,

| — | kriticky přezkoumat platební prognózy členských států, |
| --- | --- |

—

kriticky přezkoumat platební prognózy členských států,

| — | zajistit, aby roční rozpočtování v průběhu období bylo v souladu s realistickými předpoklady, pokud jde o míru výdajů. |
| --- | --- |

—

zajistit, aby roční rozpočtování v průběhu období bylo v souladu s realistickými předpoklady, pokud jde o míru výdajů.

| 3.21 | Komise s doporučením souhlasí. |
| --- | --- |

3.21

Komise s doporučením souhlasí.

---

(1)  Podrobné informace o provádění rozpočtu na rok 2005 naleznete v dokumentu Komise s názvem „Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení – rozpočtový rok 2005“. Viz http://ec.europa.eu/budget/publications/fin_manag_account_en.htm

(2)  Podrobnější vysvětlení přenosu prostředků viz bod 7.3
  přílohy I
  .

(3)  Přebytek rozpočtu, který se liší od výsledku hospodaření, odráží míru, v níž rozpočet nebyl čerpán. Nejde o rezervu, kterou by bylo možné akumulovat a použít v budoucích letech k financování výdajů. Nepoužité příjmy, které přebytek představuje, se započtou proti vlastním zdrojům, jež mají být vybrány za následující rok.

(4)  Viz bod 3.2.

(5)  Viz bod 2.12 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2003.

(6)  V některých případech na začátek nebo na polovinu roku 2009.

(7)  V minulosti bylo ukončování cyklu problematické: „Administrativní a finanční omezení spojená s uzavíráním programů let z 1994–1999 významně přispěla ke zpožděním při zahajování programů na období 2000–2006.“ KOM(2002) 528 v konečném znění, s. 4.

(8)  V souladu s pravidlem n + 2 je konečným termínem pro způsobilost výdajů v rámci programů na roky 2000–2006 obvykle konec roku 2008. Posledních 5 % ze zůstatku programu lze ovšem vyplatit až poté, co členské státy předloží uspokojivé uzávěrkové doklady, které mají termín počátkem roku 2010. V praxi to znamená, že některé platby budou provedeny v letech 2010 a 2011.

(9)  Odpověď Komise na bod 2.23 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2004. Viz také odpověď Komise na bod 2.48 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2003: „Pravidlo rok n + 2 by mělo během několika příštích let vést ke stabilizaci úrovně neuhrazených závazků...“

(10)  4 % z prostředků přidělených každému členskému státu byla umístěna do rezervy, které bude ve třech splátkách od roku 2004 do roku 2006 rozdělena mezi nejlépe fungující programy.

(11)  Např. v Nizozemsku bylo u jednoho programu zrušeno přidělení závazku ve výši 79 milionů EUR podle pravidla rok n + 2, témuž programu bylo pak přiděleno 24 milionů EUR z výkonnostní prémie.

(12)  Viz odpověď Komise na bod 2.16 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2003: „Překrývání programových cyklů u víceletých programů vede k vyrovnávání rozdělení plateb v čase. Například na začátku nového programového období strukturálního fondu platby za programy předešlého období běžně kompenzují nízkou míru plateb na běžné programy, než se tyto programy rozběhnou.“

---

KAPITOLA 4

Příjmy

OBSAH

Úvod

Zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti

Rozsah auditu

Legalita a správnost uskutečněných operací

Fungování systémů dohledu a kontroly

Systémy dohledu a kontroly – Komise

Systémy dohledu a kontroly – členské státy

Závěry a doporučení

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky

Tradiční vlastní zdroje – opravy účtů „B“

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 4.1 | Příjmy rozpočtu Evropské unie se skládají z vlastních zdrojů a ostatních příjmů. Jak je zřejmé z 
  tabulky 4.1, grafu 4.1
  a 
  grafu 4.2
  , vlastní zdroje jsou zdaleka nejdůležitějším zdrojem financování rozpočtových výdajů (94,3 %). |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

4.1

Příjmy rozpočtu Evropské unie se skládají z vlastních zdrojů a ostatních příjmů. Jak je zřejmé z 
  tabulky 4.1, grafu 4.1
  a 
  grafu 4.2
  , vlastní zdroje jsou zdaleka nejdůležitějším zdrojem financování rozpočtových výdajů (94,3 %).

Tabulka 4.1 – Příjmy za rozpočtové roky 2004 a 2005

| (v milionech EUR) |
| --- |
| Typ příjmu a příslušná rozpočtová položka | Skutečné příjmy v roce 2004 | Vývoj rozpočtu na rok 2005 | Skutečné příjmy v roce 2005 | Změna v % (2004 oproti 2005) |
| Původní rozpočet | Konečný rozpočet |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1. | Tradiční vlastní zdroje (bez 25 % nákladů na výběr) | 12 307,1 | 12 363,0 | 13 944,0 | 14 063,1 | 14,3 |
| — zemědělské dávky (kapitola 10) | 1 313,4 | 819,5 | 1 119,4 | 1 350,8 | 2,8 |
| — poplatky z cukru a izoglukózy (kapitola 11) | 401,6 | 793,6 | 793,8 | 695,1 | 73,1 |
| — cla (kapitola 12) | 10 592,1 | 10 749,9 | 12 030,8 | 12 017,2 | 13,5 |
| 2. | Zdroj z DPH | 13 912,1 | 15 313,5 | 15 956,0 | 16 018,0 | 15,1 |
| — zdroj z DPH z běžného rozpočtového roku (kapitola 13) | 13 679,3 | 15 313,5 | 15 556,0 | 15 618,9 | |
| — zůstatky z předchozích let (kapitola 31) | 232,8 | 0,0 | 400,0 | 399,1 | |
| 3. | Zdroj z HND | 68 982,0 | 77 583,0 | 70 935,4 | 70 860,6 | 2,7 |
| — zdroj z HND z běžného rozpočtového roku (kapitola 14) | 69 214,2 | 77 583,0 | 68 884,1 | 68 811,6 | |
| — zůstatky z předchozích let (kapitola 32) | – 232,2 | 0,0 | 2 051,3 | 2 049,0 | |
| 4. | Zůstatky a opravy | – 148,0 | 0,0 | 0,0 | – 130,6 | –11,8 |
| — oprava ve prospěch Spojeného království (kapitola 15) | – 149,3 | 0,0 | 0,0 | – 120,3 | |
| — konečný výpočet opravy ve prospěch Spojeného království (kapitola 35) | 1,3 | 0,0 | 0,0 | –10,3 | |
| 5. | Ostatní příjmy | 8 458,7 | 1 040,5 | 4 848,6 | 6 279,5 | –25,8 |
| — přebytek z předchozího rozpočtového roku (kapitola 30) | 5 693,0 | 0,0 | 3 262,7 | 3 262,7 | –42,7 |
| — různé příjmy (hlavy 4 až 9) | 2 765,7 | 1 040,5 | 1 585,9 | 3 016,8 | 9,1 |
| Celkový součet | 103 511,9 | 106 300,0 | 105 684,0 | 107 090,6 | 3,5 |
| Zdroj: Rozpočty a opravné rozpočty na rok 2005; účetní závěrka Evropských společenství za rok 2005. |

(v milionech EUR)

Typ příjmu a příslušná rozpočtová položka

Skutečné příjmy v roce 2004

Vývoj rozpočtu na rok 2005

Skutečné příjmy v roce 2005

Změna v % (2004 oproti 2005)

Původní rozpočet

Konečný rozpočet

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1.

Tradiční vlastní zdroje (bez 25 % nákladů na výběr)

12 307,1

12 363,0

13 944,0

14 063,1

14,3

— zemědělské dávky (kapitola 10)

1 313,4

819,5

1 119,4

1 350,8

2,8

— poplatky z cukru a izoglukózy (kapitola 11)

401,6

793,6

793,8

695,1

73,1

— cla (kapitola 12)

10 592,1

10 749,9

12 030,8

12 017,2

13,5

2.

Zdroj z DPH

13 912,1

15 313,5

15 956,0

16 018,0

15,1

— zdroj z DPH z běžného rozpočtového roku (kapitola 13)

13 679,3

15 313,5

15 556,0

15 618,9

— zůstatky z předchozích let (kapitola 31)

232,8

0,0

400,0

399,1

3.

Zdroj z HND

68 982,0

77 583,0

70 935,4

70 860,6

2,7

— zdroj z HND z běžného rozpočtového roku (kapitola 14)

69 214,2

77 583,0

68 884,1

68 811,6

— zůstatky z předchozích let (kapitola 32)

– 232,2

0,0

2 051,3

2 049,0

4.

Zůstatky a opravy

– 148,0

0,0

0,0

– 130,6

–11,8

— oprava ve prospěch Spojeného království (kapitola 15)

– 149,3

0,0

0,0

– 120,3

— konečný výpočet opravy ve prospěch Spojeného království (kapitola 35)

1,3

0,0

0,0

–10,3

5.

Ostatní příjmy

8 458,7

1 040,5

4 848,6

6 279,5

–25,8

— přebytek z předchozího rozpočtového roku (kapitola 30)

5 693,0

0,0

3 262,7

3 262,7

–42,7

— různé příjmy (hlavy 4 až 9)

2 765,7

1 040,5

1 585,9

3 016,8

9,1

Celkový součet

103 511,9

106 300,0

105 684,0

107 090,6

3,5

Zdroj: Rozpočty a opravné rozpočty na rok 2005; účetní závěrka Evropských společenství za rok 2005.

Image

Image

| 4.2 | Existují tři kategorie vlastních zdrojů: tradiční vlastní zdroje (2) (cla, zemědělské dávky a poplatky z cukru) (13,3 %), vlastní zdroje vypočítané na základě daně z přidané hodnoty vybrané členskými státy (14,9 %) a vlastní zdroje odvozené z hrubého národního důchodu (HND) (3) členských států (66,1 %). |
| --- | --- |

4.2

Existují tři kategorie vlastních zdrojů: tradiční vlastní zdroje (2) (cla, zemědělské dávky a poplatky z cukru) (13,3 %), vlastní zdroje vypočítané na základě daně z přidané hodnoty vybrané členskými státy (14,9 %) a vlastní zdroje odvozené z hrubého národního důchodu (HND) (3) členských států (66,1 %).

ZVLÁŠTNÍ POSOUZENÍ V RÁMCI PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Rozsah auditu

Tradiční vlastní zdroje

| 4.3 | Hlavní riziko při výběru tradičních vlastních zdrojů představuje vyhýbání se daňové povinnosti ze strany poplatníka, buď uvedením chybných údajů, nebo pašováním, chyby ve výpočtech nebo nemožnost vyměřit výši dané částky z důvodů nezjištěných chyb či slabých stránek systémů celních orgánů a dále chyby nebo opomenutí při účtování o stanovených částkách cel, zemědělských dávek a poplatků z cukru v jednotlivých členských státech. |
| --- | --- |

4.3

Hlavní riziko při výběru tradičních vlastních zdrojů představuje vyhýbání se daňové povinnosti ze strany poplatníka, buď uvedením chybných údajů, nebo pašováním, chyby ve výpočtech nebo nemožnost vyměřit výši dané částky z důvodů nezjištěných chyb či slabých stránek systémů celních orgánů a dále chyby nebo opomenutí při účtování o stanovených částkách cel, zemědělských dávek a poplatků z cukru v jednotlivých členských státech.

| 4.4 | Není možné, aby audit účtů prováděný Účetním dvorem obsáhl neproclené dovozy a dovozy, které unikly celnímu dohledu. Auditní práce Účetního dvora však zahrnuly hodnocení systémů dohledu a kontroly jak v Komisi, tak v členských státech, kterým se mělo posoudit, zda tyto systémy poskytují přiměřenou jistotu úplnosti údajů. Součástí auditu byl přezkum organizace celního dohledu a národních systémů účtování o tradičních vlastních zdrojích v osmi členských státech (4) (viz bod 4.22), prověrka účelnosti organizace vzájemné pomoci (body 4.10–4.12), prověrka účtů Komise týkajících se tradičních vlastních zdrojů a analýza toků celních poplatků a zemědělských dávek, jejichž cílem bylo získat přiměřenou míru jistoty, pokud jde o úplnost a správnost zaúčtovaných částek. |
| --- | --- |

4.4

Není možné, aby audit účtů prováděný Účetním dvorem obsáhl neproclené dovozy a dovozy, které unikly celnímu dohledu. Auditní práce Účetního dvora však zahrnuly hodnocení systémů dohledu a kontroly jak v Komisi, tak v členských státech, kterým se mělo posoudit, zda tyto systémy poskytují přiměřenou jistotu úplnosti údajů. Součástí auditu byl přezkum organizace celního dohledu a národních systémů účtování o tradičních vlastních zdrojích v osmi členských státech (4) (viz bod 4.22), prověrka účelnosti organizace vzájemné pomoci (body 4.10–4.12), prověrka účtů Komise týkajících se tradičních vlastních zdrojů a analýza toků celních poplatků a zemědělských dávek, jejichž cílem bylo získat přiměřenou míru jistoty, pokud jde o úplnost a správnost zaúčtovaných částek.

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND

| 4.5 | Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND jsou odrazem makroekonomických statistik, jejichž výchozí údaje nelze přímo ověřit. Audit DPH/HND proto vycházel z makroekonomických souhrnných ukazatelů (buď z prognóz, nebo z konečných číselných údajů), které pro Komisi připravily členské státy, a kladl si za cíl posoudit systém, který Komise používá pro nakládání s údaji až do okamžiku, kdy jsou zahrnuty do konečné účetní závěrky. Audit tedy pokryl sestavování ročního rozpočtu a jeho plnění, pokud jde o platby provedené členskými státy. Účetní dvůr dále rovněž pokračoval v přezkumu systémů dohledu a kontroly používaných při sestavování národních účtů statistickými úřady v členských státech. |
| --- | --- |

4.5

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND jsou odrazem makroekonomických statistik, jejichž výchozí údaje nelze přímo ověřit. Audit DPH/HND proto vycházel z makroekonomických souhrnných ukazatelů (buď z prognóz, nebo z konečných číselných údajů), které pro Komisi připravily členské státy, a kladl si za cíl posoudit systém, který Komise používá pro nakládání s údaji až do okamžiku, kdy jsou zahrnuty do konečné účetní závěrky. Audit tedy pokryl sestavování ročního rozpočtu a jeho plnění, pokud jde o platby provedené členskými státy. Účetní dvůr dále rovněž pokračoval v přezkumu systémů dohledu a kontroly používaných při sestavování národních účtů statistickými úřady v členských státech.

Legalita a správnost uskutečněných operací

Tradiční vlastní zdroje

| 4.6 | V celních prohlášeních (uskutečněné operace u tradičních vlastních zdrojů) byly zjištěny méně závažné chyby, které však nemají na účty podstatný dopad. Některé operace související s tradičními vlastními zdroji, které měly být Komisi bez prodlení zpřístupněny, byly neoprávněně odmítnuty a zapsány na oddělené účty (účty „B“). |
| --- | --- |

4.6

V celních prohlášeních (uskutečněné operace u tradičních vlastních zdrojů) byly zjištěny méně závažné chyby, které však nemají na účty podstatný dopad. Některé operace související s tradičními vlastními zdroji, které měly být Komisi bez prodlení zpřístupněny, byly neoprávněně odmítnuty a zapsány na oddělené účty (účty „B“).

| 4.6 | Komise vyžaduje, aby členské státy platily úrok z případného zjištěného prodlení ve zpřístupnění tradičních vlastních zdrojů. |
| --- | --- |

4.6

Komise vyžaduje, aby členské státy platily úrok z případného zjištěného prodlení ve zpřístupnění tradičních vlastních zdrojů.

| 4.7 | Podobně jako v předchozích letech byly u řady členských států (5) v rámci auditu Účetního dvora a inspekcí Komise (viz bod 4.9) zjištěny systematické problémy s účty „B“. Některé chyby se týkají podmínek zápisu na tyto účty. V členských státech, jejichž účty „B“ představují 34 % zůstatku, jsou na účty „B“ zapisovány v plné výši i celní dluhy, které jsou částečně zajištěny, což vede ke zpožděním při zpřístupňování zajištěné části dluhu Komisi. K dalším chybám dochází proto, že členské státy neuzpůsobily své účetní systémy tak, aby bylo možné přesně vykazovat odvolání nebo zpětné získání prostředků, nebo proto, že sestavování zpráv nepodléhá dostatečné vnitřní kontrole. V důsledku těchto skutečností probíhá mezi Komisí a Německem diskuse o možných clech a zemědělských dávkách ve výši 22,7 milionu EUR. |
| --- | --- |

4.7

Podobně jako v předchozích letech byly u řady členských států (5) v rámci auditu Účetního dvora a inspekcí Komise (viz bod 4.9) zjištěny systematické problémy s účty „B“. Některé chyby se týkají podmínek zápisu na tyto účty. V členských státech, jejichž účty „B“ představují 34 % zůstatku, jsou na účty „B“ zapisovány v plné výši i celní dluhy, které jsou částečně zajištěny, což vede ke zpožděním při zpřístupňování zajištěné části dluhu Komisi. K dalším chybám dochází proto, že členské státy neuzpůsobily své účetní systémy tak, aby bylo možné přesně vykazovat odvolání nebo zpětné získání prostředků, nebo proto, že sestavování zpráv nepodléhá dostatečné vnitřní kontrole. V důsledku těchto skutečností probíhá mezi Komisí a Německem diskuse o možných clech a zemědělských dávkách ve výši 22,7 milionu EUR.

| 4.7 | Komise se ztotožňuje s nálezy Účetního dvora. Postup, při němž se nezpochybňované částky zapisují na účet B z toho důvodu, že složená záruka nemusí být dostatečná, je nesprávný. Stejně tak je v rozporu s radou, kterou Komise dala členským státům. Komise podnikne proti tomuto nesprávnému postupu veškerá příslušná opatření včetně řízení o porušení práva. |
| --- | --- |

4.7

Komise se ztotožňuje s nálezy Účetního dvora. Postup, při němž se nezpochybňované částky zapisují na účet B z toho důvodu, že složená záruka nemusí být dostatečná, je nesprávný. Stejně tak je v rozporu s radou, kterou Komise dala členským státům. Komise podnikne proti tomuto nesprávnému postupu veškerá příslušná opatření včetně řízení o porušení práva.

Německo nejprve opravilo zůstatek na svém účtu B celkem o 40 milionů EUR. Komise nadále vyžaduje, aby byly spolehlivě zdůvodněny finanční důsledky této opravy. Zatím tak bylo učiněno ani ne u poloviny oprav a zpřístupněno bylo 387 415 EUR. Německo bylo požádáno o předložení dalších dokladů ke zbývající částce (přibližně 22,7 milionu EUR); poté Komise podnikne příslušné kroky.

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND

| 4.8 | Audit Účetního dvora neodhalil žádné významné nesrovnalosti, pokud jde o platby členských států na vlastní zdroje odvozené z DPH a HND. |
| --- | --- |

4.8

Audit Účetního dvora neodhalil žádné významné nesrovnalosti, pokud jde o platby členských států na vlastní zdroje odvozené z DPH a HND.

Fungování systémů dohledu a kontroly

Systémy dohledu a kontroly – Komise

Tradiční vlastní zdroje

| 4.9 | Účetní dvůr přezkoumal inspekce provedené Komisí (6) a vzal jejich výsledky v úvahu. Podobně jako v předchozích letech shledal, že jejich metodika stojí na zdravých základech a stav dokumentace je dobrý. Při inspekcích se zjistilo, že systémy výběru vlastních zdrojů jsou obecně uspokojivé, byla však potvrzena trvající nedostatečná spolehlivost účtů „B“ v některých členských státech (viz bod 4.7). |
| --- | --- |

4.9

Účetní dvůr přezkoumal inspekce provedené Komisí (6) a vzal jejich výsledky v úvahu. Podobně jako v předchozích letech shledal, že jejich metodika stojí na zdravých základech a stav dokumentace je dobrý. Při inspekcích se zjistilo, že systémy výběru vlastních zdrojů jsou obecně uspokojivé, byla však potvrzena trvající nedostatečná spolehlivost účtů „B“ v některých členských státech (viz bod 4.7).

Vzájemná pomoc v celních záležitostech

| 4.10 | Důležitým aspektem systémů dohledu a kontroly je koordinace postupu členských států a Komise za účelem ochrany finančních zájmů Evropského společenství před podvody a nesrovnalostmi (7). Nedostatky v těchto systémech by znamenaly riziko, že cla, zemědělské dávky a poplatky z cukru nebudou vybrány ve své úplnosti. Konkrétní ustanovení o vzájemné pomoci v oblasti cel a zemědělství stanoví nařízení Rady (ES) č. 515/97 (8). Komise tuto spolupráci podporuje prostřednictvím Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF). |
| --- | --- |

4.10

Důležitým aspektem systémů dohledu a kontroly je koordinace postupu členských států a Komise za účelem ochrany finančních zájmů Evropského společenství před podvody a nesrovnalostmi (7). Nedostatky v těchto systémech by znamenaly riziko, že cla, zemědělské dávky a poplatky z cukru nebudou vybrány ve své úplnosti. Konkrétní ustanovení o vzájemné pomoci v oblasti cel a zemědělství stanoví nařízení Rady (ES) č. 515/97 (8). Komise tuto spolupráci podporuje prostřednictvím Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF).

| 4.11 | Ve vykazování případů vzájemné pomoci členskými státy se i nadále objevují nedostatky a ve fázi správního šetření i velmi dlouhá zpoždění, někdy i více než pět let, což by mohlo vést ke ztrátě příjmu, protože po třech letech obvykle dochází k promlčení. Toto zjištění je v souladu s připomínkou Účetního dvora k nedávnému auditu řízení OLAF (9) v tom smyslu, že v členských státech neexistují pravidla pro soustavné monitorování pokroku u případů vzájemné pomoci. |
| --- | --- |

4.11

Ve vykazování případů vzájemné pomoci členskými státy se i nadále objevují nedostatky a ve fázi správního šetření i velmi dlouhá zpoždění, někdy i více než pět let, což by mohlo vést ke ztrátě příjmu, protože po třech letech obvykle dochází k promlčení. Toto zjištění je v souladu s připomínkou Účetního dvora k nedávnému auditu řízení OLAF (9) v tom smyslu, že v členských státech neexistují pravidla pro soustavné monitorování pokroku u případů vzájemné pomoci.

| 4.11 | Fáze vyšetřování může být složitá i časově náročná. Pokud se ukázalo, že členské státy se k prokazování nesrovnalostí stavěly liknavě, což vedlo v důsledku ke ztrátě příjmů, Komise tyto země požádala o úhradu ušlých poplatků i s úrokem z prodlení za dobu jejich opožděného zpřístupnění. |
| --- | --- |

4.11

Fáze vyšetřování může být složitá i časově náročná. Pokud se ukázalo, že členské státy se k prokazování nesrovnalostí stavěly liknavě, což vedlo v důsledku ke ztrátě příjmů, Komise tyto země požádala o úhradu ušlých poplatků i s úrokem z prodlení za dobu jejich opožděného zpřístupnění.

Bez ohledu na to však Komise už vyhodnotila vyřizování sdělení o vzájemné pomoci mezi členskými státy. Vyhodnocení ukázalo, že členské státy potřebují modernější postup pro usnadnění shromažďování, předávání a analýzy informací a pro zkrácení časového rámce na reakci. Momentálně probíhá migrace všech stávajících modulů AFIS (Informační systém pro boj proti podvodům) na novou webovou technologii. Komise a členské státy se navíc dohodly, že do tohoto procesu zařadí vývoj komunikačního systému e-MA.

| 4.12 | Generální ředitelství pro daně a celní unii (GŘ TAXUD) nedávno zavedlo systém RIF (Risk Information Form – formulář pro informace o riziku). Jde o systém výměny informací o kontrolách a riziku mezi celními správami členských států. Devadesát procent datových polí systému RIF je rovněž určeno pro standardní sdělení v rámci vzájemné pomoci. V mnoha případech používají v jednotlivých členských státech informace získané z obou těchto systémů stejné útvary, včetně vyšetřovacích a/nebo zpravodajských útvarů a kontrolních orgánů. I když bylo potenciální riziko nahlášeno prostřednictvím RIF, příslušné nařízení vyžaduje, aby byl OLAF v případě porušení celních právních předpisů souběžně informován prostřednictvím postupu vzájemné pomoci. |
| --- | --- |

4.12

Generální ředitelství pro daně a celní unii (GŘ TAXUD) nedávno zavedlo systém RIF (Risk Information Form – formulář pro informace o riziku). Jde o systém výměny informací o kontrolách a riziku mezi celními správami členských států. Devadesát procent datových polí systému RIF je rovněž určeno pro standardní sdělení v rámci vzájemné pomoci. V mnoha případech používají v jednotlivých členských státech informace získané z obou těchto systémů stejné útvary, včetně vyšetřovacích a/nebo zpravodajských útvarů a kontrolních orgánů. I když bylo potenciální riziko nahlášeno prostřednictvím RIF, příslušné nařízení vyžaduje, aby byl OLAF v případě porušení celních právních předpisů souběžně informován prostřednictvím postupu vzájemné pomoci.

| 4.12 | Nařízení Rady (ES) č. 648/2005 zavedlo všeobecný požadavek na rámec pro řízení rizik celního systému Společenství. Nedílnou součástí tohoto rámce je výměna RIF (informačního formuláře o rizicích) a ze zkušeností Komise vyplývá, že informace z RIF plní v současnosti svůj základní účel, jímž je širší okruh kontrolních úředníků v první linii. |
| --- | --- |

4.12

Nařízení Rady (ES) č. 648/2005 zavedlo všeobecný požadavek na rámec pro řízení rizik celního systému Společenství. Nedílnou součástí tohoto rámce je výměna RIF (informačního formuláře o rizicích) a ze zkušeností Komise vyplývá, že informace z RIF plní v současnosti svůj základní účel, jímž je širší okruh kontrolních úředníků v první linii.

OLAF a TAXUD již spolupracují a ve spolupráci budou nadále pokračovat s cílem získat maximální synergický efekt mezi AFIS a RIF při zohlednění rozdílů mezi požadavky na kontrolu v první fázi a opatřeními v boji proti podvodům.

Vlastní zdroje z DPH

| 4.13 | I po rozšíření Evropské unie se Komisi v rozpočtovém roce 2005 dařilo zachovat četnost a kvalitu inspekcí na místě. |
| --- | --- |

4.13

I po rozšíření Evropské unie se Komisi v rozpočtovém roce 2005 dařilo zachovat četnost a kvalitu inspekcí na místě.

| 4.14 | Počet zbývajících výhrad (10) k přiznáním k dani z přidané hodnoty, která podaly členské státy, je i nadále vysoký. Bylo zrušeno 37 výhrad a vzneseno 41 nových výhrad, čímž se jejich počet ke konci roku 2005 zvýšil na 111. Rozdělení výhrad podle příslušných členských států je uvedeno v 
  tabulce 4.2
  . Komise neprovedla odhad jejich finančního dopadu. |
| --- | --- |

4.14

Počet zbývajících výhrad (10) k přiznáním k dani z přidané hodnoty, která podaly členské státy, je i nadále vysoký. Bylo zrušeno 37 výhrad a vzneseno 41 nových výhrad, čímž se jejich počet ke konci roku 2005 zvýšil na 111. Rozdělení výhrad podle příslušných členských států je uvedeno v 
  tabulce 4.2
  . Komise neprovedla odhad jejich finančního dopadu.

| 4.14 | Komise vyjádří výhrady, pokud nesouhlasí s údaji nebo metodou členského státu, anebo v případě, že vyžaduje doklad o použitých údajích nebo metodě, anebo pokud členský stát nepředloží žádné údaje. Z těchto důvodů lze jen zřídka odhadnout jejich přesný dopad. Komise by navíc nechtěla, aby takový odhad odrazoval členské státy od občas náročného sestavování přesných údajů a vhodných způsobů kalkulace. Komise nicméně tuto otázku posoudí znovu. |
| --- | --- |

4.14

Komise vyjádří výhrady, pokud nesouhlasí s údaji nebo metodou členského státu, anebo v případě, že vyžaduje doklad o použitých údajích nebo metodě, anebo pokud členský stát nepředloží žádné údaje. Z těchto důvodů lze jen zřídka odhadnout jejich přesný dopad. Komise by navíc nechtěla, aby takový odhad odrazoval členské státy od občas náročného sestavování přesných údajů a vhodných způsobů kalkulace. Komise nicméně tuto otázku posoudí znovu.

Tabulka 4.2 – Výhrady k DPH k 31. prosinci 2005

| Členské státy (11) | Počet zbývajících výhrad k 31. prosinci 2004 | Výhrady vznesené v roce 2005 | Výhrady zrušené v roce 2005 | Počet zbývajících výhrad k 31. prosinci 2005 | Nejzazší rok, k němuž se výhrady vztahují |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgie | 4 | 5 | 3 | 6 | 1989 |
| Dánsko | 1 | 0 | 0 | 1 | 1991 |
| Německo | 17 | 8 | 8 | 17 | 1999 |
| Řecko | 13 | 0 | 0 | 13 | 1997 |
| Španělsko | 3 | 6 | 3 | 6 | 1999 |
| Francie | 9 | 4 | 6 | 7 | 1993 |
| Irsko | 1 | 9 | 0 | 10 | 1998 |
| Itálie | 12 | 0 | 1 | 11 | 1995 |
| Lucembursko | 3 | 1 | 3 | 1 | 1997 |
| Nizozemsko | 2 | 1 | 2 | 1 | 2001 |
| Rakousko | 3 | 5 | 0 | 8 | 1995 |
| Portugalsko | 5 | 0 | 0 | 5 | 1996 |
| Finsko | 6 | 1 | 0 | 7 | 1995 |
| Švédsko | 21 | 1 | 11 | 11 | 1995 |
| Spojené království | 7 | 0 | 0 | 7 | 1995 |
| Celkem | 107 | 41 | 37 | 111 | |

Členské státy (11)

Počet zbývajících výhrad k 31. prosinci 2004

Výhrady vznesené v roce 2005

Výhrady zrušené v roce 2005

Počet zbývajících výhrad k 31. prosinci 2005

Nejzazší rok, k němuž se výhrady vztahují

Belgie

4

5

3

6

1989

Dánsko

1

0

0

1

1991

Německo

17

8

8

17

1999

Řecko

13

0

0

13

1997

Španělsko

3

6

3

6

1999

Francie

9

4

6

7

1993

Irsko

1

9

0

10

1998

Itálie

12

0

1

11

1995

Lucembursko

3

1

3

1

1997

Nizozemsko

2

1

2

1

2001

Rakousko

3

5

0

8

1995

Portugalsko

5

0

0

5

1996

Finsko

6

1

0

7

1995

Švédsko

21

1

11

11

1995

Spojené království

7

0

0

7

1995

Celkem

107

41

37

111

| 4.15 | Účetní dvůr podotýká, že zrušení výhrady z velké části závisí na tom, zda dotčený členský stát podnikne příslušné kroky. U některých výhrad je možné zahájit u Evropského soudního dvora řízení o sankcích. Kromě tohoto opatření neexistuje v současné době žádný nástroj, který by zajišťoval, aby členské státy poskytovaly relevantní informace v jasně stanovených lhůtách, a Komisi tak umožnil rozhodovat o zrušení zbývajících výhrad v rozumném časovém rámci. |
| --- | --- |

4.15

Účetní dvůr podotýká, že zrušení výhrady z velké části závisí na tom, zda dotčený členský stát podnikne příslušné kroky. U některých výhrad je možné zahájit u Evropského soudního dvora řízení o sankcích. Kromě tohoto opatření neexistuje v současné době žádný nástroj, který by zajišťoval, aby členské státy poskytovaly relevantní informace v jasně stanovených lhůtách, a Komisi tak umožnil rozhodovat o zrušení zbývajících výhrad v rozumném časovém rámci.

| 4.15 | Výhrady představují nástroj, který umožňuje opravu slabých prvků ve výkazech DPH po zákonem stanovené čtyřleté promlčecí lhůtě. Komise soudí, že v případech, kdy členské státy nesprávně uplatnily právní úpravu DPH nebo vlastních zdrojů, lze zajistit nápravu cestou řízení o porušení práva. V jiných případech Komise posoudí možnost a vhodnost začlenit nástroj navrhnutý Účetním dvorem například do nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89. |
| --- | --- |

4.15

Výhrady představují nástroj, který umožňuje opravu slabých prvků ve výkazech DPH po zákonem stanovené čtyřleté promlčecí lhůtě. Komise soudí, že v případech, kdy členské státy nesprávně uplatnily právní úpravu DPH nebo vlastních zdrojů, lze zajistit nápravu cestou řízení o porušení práva. V jiných případech Komise posoudí možnost a vhodnost začlenit nástroj navrhnutý Účetním dvorem například do nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89.

Vlastní zdroje odvozené z HND

| 4.16 | Co se týče vlastních zdrojů odvozených z HND, Komisí prováděné ověřování příslušných národních účtů, které jsou podkladem pro číselné údaje uvedené v dotaznících k HND (12), je i nadále nedostatečné. V roce 2005 se inspekce Komise prováděné v rámci systémů dohledu a kontroly omezily na dokumentární kontroly (13) kvality a jednotnosti údajů v ročních dotaznících k HND předložených členskými státy. |
| --- | --- |

4.16

Co se týče vlastních zdrojů odvozených z HND, Komisí prováděné ověřování příslušných národních účtů, které jsou podkladem pro číselné údaje uvedené v dotaznících k HND (12), je i nadále nedostatečné. V roce 2005 se inspekce Komise prováděné v rámci systémů dohledu a kontroly omezily na dokumentární kontroly (13) kvality a jednotnosti údajů v ročních dotaznících k HND předložených členskými státy.

| 4.16 | Na podzim Komise zkontroluje roční dotazníky o HND, použije přitom tentýž standardizovaný kontrolní seznam pro všechny členské státy a velkou měrou bude čerpat ze znalostí odborníků Komise v oblasti postupů jednotlivých zemí. V případě potřeby si od členských států vyžádá další informace. Dotazníky o HND se předkládají Výboru pro HND k prostudování. Tento přístup umožňuje použít dočasně údaje v rozpočtových kalkulacích při zohlednění platných výhrad vůči členským státům. |
| --- | --- |

4.16

Na podzim Komise zkontroluje roční dotazníky o HND, použije přitom tentýž standardizovaný kontrolní seznam pro všechny členské státy a velkou měrou bude čerpat ze znalostí odborníků Komise v oblasti postupů jednotlivých zemí. V případě potřeby si od členských států vyžádá další informace. Dotazníky o HND se předkládají Výboru pro HND k prostudování. Tento přístup umožňuje použít dočasně údaje v rozpočtových kalkulacích při zohlednění platných výhrad vůči členským státům.

Jako doplněk ověřování od stolu Komise obnoví kontrolní návštěvy členských států poté, co budou v roce 2008 k dispozici analyzované nové soupisy, přičemž položí větší důraz na použité zdroje a metody i na výhrady. Přitom nutno brát v potaz omezené zdroje.

| 4.17 | Ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2004 (14) Účetní dvůr upozornil na některé nedostatky ve zprávách o kvalitě podávaných členskými státy. Z přezkumu zpráv o kvalitě předložených v roce 2005 vyplynulo, že většina těchto nedostatků byla vyřešena. Neuvádí se však žádné informace o výsledcích šetření kvality HND a jeho součástí provedených členskými státy. |
| --- | --- |

4.17

Ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2004 (14) Účetní dvůr upozornil na některé nedostatky ve zprávách o kvalitě podávaných členskými státy. Z přezkumu zpráv o kvalitě předložených v roce 2005 vyplynulo, že většina těchto nedostatků byla vyřešena. Neuvádí se však žádné informace o výsledcích šetření kvality HND a jeho součástí provedených členskými státy.

| 4.17 | Komise naléhá na členské státy, aby vystupňovaly úsilí v rámci oznamování výsledků svých šetření kvality údajů o HND (viz odpověď na bod 4.30 písm. c)). |
| --- | --- |

4.17

Komise naléhá na členské státy, aby vystupňovaly úsilí v rámci oznamování výsledků svých šetření kvality údajů o HND (viz odpověď na bod 4.30 písm. c)).

| 4.18 | Ke konci rozpočtového roku 2005 zůstávalo v platnosti celkem 63 konkrétních výhrad (15) (většina se vztahovala k letům 1995–2001) nerovnoměrně rozdělených mezi členské státy EU-15 jak co do jejich počtu, tak co do kroků podniknutých za účelem jejich zrušení – viz
  tabulka 4.3
  . |
| --- | --- |

4.18

Ke konci rozpočtového roku 2005 zůstávalo v platnosti celkem 63 konkrétních výhrad (15) (většina se vztahovala k letům 1995–2001) nerovnoměrně rozdělených mezi členské státy EU-15 jak co do jejich počtu, tak co do kroků podniknutých za účelem jejich zrušení – viz
  tabulka 4.3
  .

Tabulka 4.3 – Výhrady k HND k 31. prosinci 2005

| Členské státy (16) | Počet zbývajících výhrad k 31. prosinci 2004 | Výhrady vznesené v roce 2005 | Výhrady zrušené v roce 2005 | Počet zbývajících výhrad k 31. prosinci 2005 (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgie | 3 | — | — | 3 |
| Dánsko | 5 | — | — | 5 |
| Německo | 1 | 3 | 1 | 3 |
| Řecko | 7 | — | — | 7 |
| Španělsko | 5 | — | — | 5 |
| Francie | 8 | — | — | 8 |
| Irsko | 4 | — | — | 4 |
| Itálie | 4 | — | — | 4 |
| Lucembursko | 1 | 8 | 1 | 8 |
| Nizozemsko | 4 | — | 2 | 2 |
| Rakousko | 4 | — | 3 | 1 |
| Portugalsko | 4 | — | — | 4 |
| Finsko | 3 | — | — | 3 |
| Švédsko | 0 | — | — | 0 |
| Spojené království | 6 | — | — | 6 |
| Celkem | 59 | 11 | 7 | 63 |

Členské státy (16)

Počet zbývajících výhrad k 31. prosinci 2004

Výhrady vznesené v roce 2005

Výhrady zrušené v roce 2005

Počet zbývajících výhrad k 31. prosinci 2005 (17)

Belgie

3

—

—

3

Dánsko

5

—

—

5

Německo

1

3

1

3

Řecko

7

—

—

7

Španělsko

5

—

—

5

Francie

8

—

—

8

Irsko

4

—

—

4

Itálie

4

—

—

4

Lucembursko

1

8

1

8

Nizozemsko

4

—

2

2

Rakousko

4

—

3

1

Portugalsko

4

—

—

4

Finsko

3

—

—

3

Švédsko

0

—

—

0

Spojené království

6

—

—

6

Celkem

59

11

7

63

| 4.19 | Komise bude muset vznést další výhradu vůči všem členským státům EU-15 týkající se zahrnutí protiprávních činností do HND, aby bylo možné zpětně provést opravy příslušných souhrnných ukazatelů od roku 2002 (18). |
| --- | --- |

4.19

Komise bude muset vznést další výhradu vůči všem členským státům EU-15 týkající se zahrnutí protiprávních činností do HND, aby bylo možné zpětně provést opravy příslušných souhrnných ukazatelů od roku 2002 (18).

| 4.19 | V červenci 2006 Komise obeznámila členské státy s výhradou, která se týká nezákonných aktivit. |
| --- | --- |

4.19

V červenci 2006 Komise obeznámila členské státy s výhradou, která se týká nezákonných aktivit.

Nepřímo měřené finanční zprostředkovatelské služby (FISIM)

| 4.20 | Od roku 2005 platí nová pravidla pro rozvržení FISIM v rámci Evropského systému národních a regionálních účtů (ESA 95) (19). Cílem je dosáhnout přesnějšího srovnání úrovně HND členských států v rámci Společenství. Podle Eurostatu (20) by používání těchto nových pravidel vedlo k výraznému nárůstu HND, který je v jednotlivých letech a u jednotlivých členských států různý, pohybuje se ale zhruba mezi 0,5 % a 2 %. |
| --- | --- |

4.20

Od roku 2005 platí nová pravidla pro rozvržení FISIM v rámci Evropského systému národních a regionálních účtů (ESA 95) (19). Cílem je dosáhnout přesnějšího srovnání úrovně HND členských států v rámci Společenství. Podle Eurostatu (20) by používání těchto nových pravidel vedlo k výraznému nárůstu HND, který je v jednotlivých letech a u jednotlivých členských států různý, pohybuje se ale zhruba mezi 0,5 % a 2 %.

| 4.21 | V případech, kdy změny v ESA 95 povedou k podstatným změnám hrubého národního důchodu, Rada na návrh Komise (21) rozhodne, zda se tyto změny použijí i pro účel vlastních zdrojů. Přestože se o zavedení nových pravidel rozvržení FISIM v rámci ESA 95 rozhodlo již v roce 2002, Komise zatím žádný návrh rozvržení FISIM pro účely vlastních zdrojů nepředložila. Toto rozvržení by mohlo mít dopad na míru finanční zátěže členských států. |
| --- | --- |

4.21

V případech, kdy změny v ESA 95 povedou k podstatným změnám hrubého národního důchodu, Rada na návrh Komise (21) rozhodne, zda se tyto změny použijí i pro účel vlastních zdrojů. Přestože se o zavedení nových pravidel rozvržení FISIM v rámci ESA 95 rozhodlo již v roce 2002, Komise zatím žádný návrh rozvržení FISIM pro účely vlastních zdrojů nepředložila. Toto rozvržení by mohlo mít dopad na míru finanční zátěže členských států.

| 4.21 | Statistické změny přijaté v EU za účelem zkvalitnění metodiky ESA a dosažení přesnějšího srovnání hospodářské činnosti mezi členskými státy by se měly uplatnit také na platby vlastních zdrojů, jakmile se odsouhlasené změny jednotně uplatní ve všech členských státech. Až usoudí, že všechny členské státy dokáží provést tyto úpravy jednotně, Komise předloží návrh na zahrnutí alokovaných FISIM pro účely vlastních zdrojů HND. |
| --- | --- |

4.21

Statistické změny přijaté v EU za účelem zkvalitnění metodiky ESA a dosažení přesnějšího srovnání hospodářské činnosti mezi členskými státy by se měly uplatnit také na platby vlastních zdrojů, jakmile se odsouhlasené změny jednotně uplatní ve všech členských státech. Až usoudí, že všechny členské státy dokáží provést tyto úpravy jednotně, Komise předloží návrh na zahrnutí alokovaných FISIM pro účely vlastních zdrojů HND.

Systémy dohledu a kontroly – členské státy

Tradiční vlastní zdroje

| 4.22 | Bylo zjištěno, že systémy celního dohledu a systémy účtování o tradičních vlastních zdrojích obecně fungují správně. Při prověrce tranzitního režimu Společenství se však zjistilo, ze mnohé členské státy (22) nemají efektivní systémy, které by jim umožnily v případě pochybností o dodání zásilky včas zahájit šetření, a dále že v pozdějších fázích šetření a zpětného vymáhání dochází k výrazným zpožděním. V důsledku těchto skutečností se v takových případech výběr cel a zemědělských dávek často zpožďoval. V několika členských státech (23) nebyly celní kontroly dočasně uskladněného zboží (24) natolik dostatečné, aby zaručovaly dodržování lhůt a ostatních pravidel celního kodexu Společenství. V jednom členském státě (25) mohly být intervaly mezi celními audity hospodářských subjektů běžně delší než tři roky, což vystavuje tradiční vlastní zdroje riziku z důvodu promlčení. |
| --- | --- |

4.22

Bylo zjištěno, že systémy celního dohledu a systémy účtování o tradičních vlastních zdrojích obecně fungují správně. Při prověrce tranzitního režimu Společenství se však zjistilo, ze mnohé členské státy (22) nemají efektivní systémy, které by jim umožnily v případě pochybností o dodání zásilky včas zahájit šetření, a dále že v pozdějších fázích šetření a zpětného vymáhání dochází k výrazným zpožděním. V důsledku těchto skutečností se v takových případech výběr cel a zemědělských dávek často zpožďoval. V několika členských státech (23) nebyly celní kontroly dočasně uskladněného zboží (24) natolik dostatečné, aby zaručovaly dodržování lhůt a ostatních pravidel celního kodexu Společenství. V jednom členském státě (25) mohly být intervaly mezi celními audity hospodářských subjektů běžně delší než tři roky, což vystavuje tradiční vlastní zdroje riziku z důvodu promlčení.

| 4.22 | Všechny připomínky Účetního dvora se budou následně řešit spolu s příslušnými členskými státy. |
| --- | --- |

4.22

Všechny připomínky Účetního dvora se budou následně řešit spolu s příslušnými členskými státy.

Pokud jde o tranzit v rámci systému papírových dokladů, často se objevovaly dotazy na řádné vyřizování pohybu zboží, což se nejednou řešilo velmi dlouho. Díky kompletní implementaci nového automatizovaného tranzitního systému v roce 2005 dnes existuje mnohem lepší rámec. Méně dotazů lze očekávat ohledně řádného a včasného vyřizování pohybu zboží, a pokud se nějaké vyskytnou, budou se dát vyřešit rychleji. Komise v současnosti zkoumá uplatňování ustanovení o tranzitu v členských státech. Počáteční nálezy naznačují, že účtovní průtahy s dopadem na tradiční vlastní zdroje se týkají pohybů spravovaných spíše v rámci starého, a nikoli nového systému, a že současné trendy dávají naději na zlepšení. Navíc právě probíhá samostatná revize šetření.

Celní kontroly se stále častěji vykonávají ve vnitrozemí prostřednictvím auditorských kontrol obchodních záznamů naplánovaných na základě analýzy rizik. Příslušný členský stát má v úmyslu zrevidovat svou strategii a minimalizovat tak riziko promlčení.

Vlastní zdroje odvozené z HND

| 4.23 | Ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2004 Účetní dvůr upozornil, že pokud jde o existenci a uplatňování některých prvků systémů dohledu a kontroly při sestavování národních účtů ve statistických úřadech, existují mezi členskými státy značné rozdíly. V roce 2005 byla prověrka rozšířena o dalších šest členských států (26) a v jejím rámci byla zjištěna řada nedostatků v oblasti: |
| --- | --- |

4.23

Ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2004 Účetní dvůr upozornil, že pokud jde o existenci a uplatňování některých prvků systémů dohledu a kontroly při sestavování národních účtů ve statistických úřadech, existují mezi členskými státy značné rozdíly. V roce 2005 byla prověrka rozšířena o dalších šest členských států (26) a v jejím rámci byla zjištěna řada nedostatků v oblasti:

| a) | provádění formální a strukturované analýzy rizika v souvislosti s procesem sestavování národních účtů (27); |
| --- | --- |

a)

provádění formální a strukturované analýzy rizika v souvislosti s procesem sestavování národních účtů (27);

| b) | existence dohod nebo podobných ujednání mezi útvary pověřenými sestavováním národních účtů a útvary poskytujícími základní statistické údaje, v nichž jsou vymezeny podmínky poskytnutí těchto údajů a jejich kvalita (28); |
| --- | --- |

b)

existence dohod nebo podobných ujednání mezi útvary pověřenými sestavováním národních účtů a útvary poskytujícími základní statistické údaje, v nichž jsou vymezeny podmínky poskytnutí těchto údajů a jejich kvalita (28);

| c) | systematického vypracovávání „zpráv o kvalitě“, které doplňují statistické průzkumy (29); |
| --- | --- |

c)

systematického vypracovávání „zpráv o kvalitě“, které doplňují statistické průzkumy (29);

| d) | provádění interních auditů sběru a kompilace statistických údajů (30). |
| --- | --- |

d)

provádění interních auditů sběru a kompilace statistických údajů (30).

| 4.23 | Viz odpověď na bod 4.25. |
| --- | --- |

4.23

Viz odpověď na bod 4.25.

| 4.24 | V roce 2005 byl přijat kodex evropské statistiky (31), který vytyčil základní zásady zvyšování kvality statistických produktů (včetně národních účtů). V průběhu roku 2005 musely národní statistické úřady provést sebehodnocení zaměřené na míru dodržování základních zásad tohoto kodexu. Tato sebehodnocení budou v letech 2006 a 2007 doplněna a potvrzena nezávislými rovnocennými posouzeními (peer reviews), která bude koordinovat Komise. |
| --- | --- |

4.24

V roce 2005 byl přijat kodex evropské statistiky (31), který vytyčil základní zásady zvyšování kvality statistických produktů (včetně národních účtů). V průběhu roku 2005 musely národní statistické úřady provést sebehodnocení zaměřené na míru dodržování základních zásad tohoto kodexu. Tato sebehodnocení budou v letech 2006 a 2007 doplněna a potvrzena nezávislými rovnocennými posouzeními (peer reviews), která bude koordinovat Komise.

| 4.25 | Účetní dvůr i nadále zastává názor, že rozdíly v existenci a uplatňování systémů dohledu a kontroly by mohly vést k různé míře spolehlivosti, srovnatelnosti a úplnosti národních účtů. |
| --- | --- |

4.25

Účetní dvůr i nadále zastává názor, že rozdíly v existenci a uplatňování systémů dohledu a kontroly by mohly vést k různé míře spolehlivosti, srovnatelnosti a úplnosti národních účtů.

| 4.25 | Komise používá standardizovaný nástroj na ověřování spolehlivosti, srovnatelnosti a úplnosti údajů o HND všech členských států používaných pro účely vlastních zdrojů včetně podrobných popisů zdrojů a metod (soupisy k HND) s ročními aktualizacemi ve formě zpráv o kvalitě. Komise je toho názoru, že tento přístup je podstatný pro potvrzení spolehlivosti, srovnatelnosti a úplnosti údajů o HND. |
| --- | --- |

4.25

Komise používá standardizovaný nástroj na ověřování spolehlivosti, srovnatelnosti a úplnosti údajů o HND všech členských států používaných pro účely vlastních zdrojů včetně podrobných popisů zdrojů a metod (soupisy k HND) s ročními aktualizacemi ve formě zpráv o kvalitě. Komise je toho názoru, že tento přístup je podstatný pro potvrzení spolehlivosti, srovnatelnosti a úplnosti údajů o HND.

Implementace systémů pro dohled a kontrolu sestavování národních účtů ze strany členských států by mohla posílit toto ujištění. Komise bude proto aktivně podporovat sdílení osvědčených organizačních postupů mezi členskými státy.

Závěry a doporučení

| 4.26 | Účetní dvůr zjistil, že s ohledem na rozsah auditu (viz bod 4.3) a s výjimkou záležitostí spojených s účty „B“ zmiňovaných v bodech 4.6–4.7 jsou systémy zajišťující celní dohled ve všech podstatných ohledech uspokojivé, účty zaznamenávající tradiční vlastní zdroje spolehlivé a uskutečněné operace legální a správné. |
| --- | --- |

4.26

Účetní dvůr zjistil, že s ohledem na rozsah auditu (viz bod 4.3) a s výjimkou záležitostí spojených s účty „B“ zmiňovaných v bodech 4.6–4.7 jsou systémy zajišťující celní dohled ve všech podstatných ohledech uspokojivé, účty zaznamenávající tradiční vlastní zdroje spolehlivé a uskutečněné operace legální a správné.

| 4.27 | Pokud jde o tradiční vlastní zdroje, Účetní dvůr doporučuje, aby: |
| --- | --- |

4.27

Pokud jde o tradiční vlastní zdroje, Účetní dvůr doporučuje, aby:

| 4.27 | |
| --- | --- |

4.27

| a) | OLAF a GŘ TAXUD zefektivnily jak systémy výkaznictví, tak monitorovací systémy a pracovaly na integrovanější koncepci, například ve formě akčního plánu pro větší počet generálních ředitelství (bod 4.12), s cílem zlepšit účelnost vzájemné pomoci a snížit riziko promlčení nároků, a |
| --- | --- |

a)

OLAF a GŘ TAXUD zefektivnily jak systémy výkaznictví, tak monitorovací systémy a pracovaly na integrovanější koncepci, například ve formě akčního plánu pro větší počet generálních ředitelství (bod 4.12), s cílem zlepšit účelnost vzájemné pomoci a snížit riziko promlčení nároků, a

| a) | OLAF a DG TAXUD už spolupracují na jednotnějším přístupu k zefektivnění systémů výkaznictví a monitorování; viz odpověď na bod 4.12. |
| --- | --- |

a)

OLAF a DG TAXUD už spolupracují na jednotnějším přístupu k zefektivnění systémů výkaznictví a monitorování; viz odpověď na bod 4.12.

| b) | vzhledem k trvajícím problémům s účty „B“ Komise ve vhodnou dobu zvážila, zda současné nařízení specifikuje požadavky dostatečně jasně, zda existuje rámec pro poskytování pokynů ve věci osvědčených postupů a zda je možné tyto postupy zjednodušit, a snížit tak míru chybovosti (bod 4.7). |
| --- | --- |

b)

vzhledem k trvajícím problémům s účty „B“ Komise ve vhodnou dobu zvážila, zda současné nařízení specifikuje požadavky dostatečně jasně, zda existuje rámec pro poskytování pokynů ve věci osvědčených postupů a zda je možné tyto postupy zjednodušit, a snížit tak míru chybovosti (bod 4.7).

| b) | V roce 2004 Komise obdržela souhlas Rady s regulativními změnami týkajícími se účtu B. Pro změny existuje přechodné období, které končí v roce 2009. Účinek těchto změn by se měl vyhodnotit dříve, než se začne s případnými dalšími úpravami. Mezitím bude Komise nadále informovat členské státy o správném používání účtů B a o důsledcích rozsudků Soudního dvora, které se týkají účetního nakládání s tradičními vlastními zdroji. |
| --- | --- |

b)

V roce 2004 Komise obdržela souhlas Rady s regulativními změnami týkajícími se účtu B. Pro změny existuje přechodné období, které končí v roce 2009. Účinek těchto změn by se měl vyhodnotit dříve, než se začne s případnými dalšími úpravami. Mezitím bude Komise nadále informovat členské státy o správném používání účtů B a o důsledcích rozsudků Soudního dvora, které se týkají účetního nakládání s tradičními vlastními zdroji.

| 4.28 | Účetní dvůr na základě údajů předložených členskými státy a s ohledem na rozsah auditu, jak je popsán v bodě 4.5, zjistil, že výpočet, výběr a zápis zdrojů z DPH a HND na účty Společenství provedený Komisí je ve všech podstatných ohledech správný. |
| --- | --- |

4.28

Účetní dvůr na základě údajů předložených členskými státy a s ohledem na rozsah auditu, jak je popsán v bodě 4.5, zjistil, že výpočet, výběr a zápis zdrojů z DPH a HND na účty Společenství provedený Komisí je ve všech podstatných ohledech správný.

| 4.29 | V souvislosti s kontrolami systémů, na nichž je založen výpočet vlastních zdrojů z DPH a které provádí Komise, Účetní dvůr: |
| --- | --- |

4.29

V souvislosti s kontrolami systémů, na nichž je založen výpočet vlastních zdrojů z DPH a které provádí Komise, Účetní dvůr:

| 4.29 | |
| --- | --- |

4.29

| a) | podotýká, že výhrady mají, zvláště s ohledem na jejich velký počet (111), dopad na správnost přiznání k dani z přidané hodnoty členských států, a doporučuje, aby Komise ve spolupráci s členskými státy, pokud to bude možné, dopad těchto výhrad kvantifikovala (viz bod 4.14); |
| --- | --- |

a)

podotýká, že výhrady mají, zvláště s ohledem na jejich velký počet (111), dopad na správnost přiznání k dani z přidané hodnoty členských států, a doporučuje, aby Komise ve spolupráci s členskými státy, pokud to bude možné, dopad těchto výhrad kvantifikovala (viz bod 4.14);

| a) | Pokud existuje nějaká výhrada, Komise bude nadále jednat s členským státem, do té doby, než se najde řešení, které se pak předloží poradnímu výboru pro vlastní zdroje. Komise posoudí možnost seřazení výhrad podle jejich potenciálně finanční závažnosti, přičemž bude současně pokračovat v jednání s vnitrostátními orgány s cílem dosáhnout konečné řešení. |
| --- | --- |

a)

Pokud existuje nějaká výhrada, Komise bude nadále jednat s členským státem, do té doby, než se najde řešení, které se pak předloží poradnímu výboru pro vlastní zdroje. Komise posoudí možnost seřazení výhrad podle jejich potenciálně finanční závažnosti, přičemž bude současně pokračovat v jednání s vnitrostátními orgány s cílem dosáhnout konečné řešení.

| b) | doporučuje, aby Komise zavedla nástroj, který by v rozumném časovém rámci zajistil zrušení výhrad (viz bod 4.15). |
| --- | --- |

b)

doporučuje, aby Komise zavedla nástroj, který by v rozumném časovém rámci zajistil zrušení výhrad (viz bod 4.15).

| b) | Komise prozkoumá možnost a vhodnost zavedení tohoto postupu do nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89 s ohledem na výhrady a stanovení postupu pro jejich provedení (viz odpověď na bod  4.15). |
| --- | --- |

b)

Komise prozkoumá možnost a vhodnost zavedení tohoto postupu do nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89 s ohledem na výhrady a stanovení postupu pro jejich provedení (viz odpověď na bod  4.15).

| 4.30 | Při auditu vlastních zdrojů z HND zjistil Účetní dvůr nedostatky, které by mohly mít dopad na kvalitu údajů, na jejichž základě jsou stanovovány příspěvky členských států odvozené od HND. Účetní dvůr doporučuje Komisi, aby: |
| --- | --- |

4.30

Při auditu vlastních zdrojů z HND zjistil Účetní dvůr nedostatky, které by mohly mít dopad na kvalitu údajů, na jejichž základě jsou stanovovány příspěvky členských států odvozené od HND. Účetní dvůr doporučuje Komisi, aby:

| 4.30 | |
| --- | --- |

4.30

| a) | provedla více ověřovacích kontrol vybraných souhrnných ukazatelů národních účtů (viz bod 4.16); |
| --- | --- |

a)

provedla více ověřovacích kontrol vybraných souhrnných ukazatelů národních účtů (viz bod 4.16);

| a) | Díky přístupu nastíněnému v odpovědi na bod 4.16 lze údaje vhodně prozatímně využít v rozpočtových kalkulacích při zohlednění platných výhrad vůči členským státům.
  Komise v současnosti jedná s členskými státy ve Výboru pro HND o způsobech bezprostřednějšího ověřování v tom smyslu, jaký naznačil Soudní dvůr, jakož i o rozsahu a vhodném načasování těchto kontrol.
  Při kontrole nutno brát v potaz omezené zdroje. |
| --- | --- |

a)

Díky přístupu nastíněnému v odpovědi na bod 4.16 lze údaje vhodně prozatímně využít v rozpočtových kalkulacích při zohlednění platných výhrad vůči členským státům.

Komise v současnosti jedná s členskými státy ve Výboru pro HND o způsobech bezprostřednějšího ověřování v tom smyslu, jaký naznačil Soudní dvůr, jakož i o rozsahu a vhodném načasování těchto kontrol.

Při kontrole nutno brát v potaz omezené zdroje.

| b) | dále podporovala členské státy, aby podnikaly kroky, které povedou ke zrušení výhrad (viz body 4.18–4.19); |
| --- | --- |

b)

dále podporovala členské státy, aby podnikaly kroky, které povedou ke zrušení výhrad (viz body 4.18–4.19);

| b) | Na zasedání Výboru pro HND ve dnech 3. a 4. července 2006 Komise vyzvala členské státy, aby urychlily práce na odstraňování výhrad. |
| --- | --- |

b)

Na zasedání Výboru pro HND ve dnech 3. a 4. července 2006 Komise vyzvala členské státy, aby urychlily práce na odstraňování výhrad.

| c) | formulovala přesnější pokyny k vykazování výsledků šetření kvality HND a jeho součástí (viz bod 4.17); |
| --- | --- |

c)

formulovala přesnější pokyny k vykazování výsledků šetření kvality HND a jeho součástí (viz bod 4.17);

| c) | Výbor pro HND se na zasedání ve dnech 3. a 4. července 2006 zabýval otázkou šetření kvality údajů o HND na úrovni členských států. Komise zejména naléhala na členské státy, aby vystupňovaly úsilí v oblasti oznamování výsledků svých šetření kvality údajů o HND. |
| --- | --- |

c)

Výbor pro HND se na zasedání ve dnech 3. a 4. července 2006 zabýval otázkou šetření kvality údajů o HND na úrovni členských států. Komise zejména naléhala na členské státy, aby vystupňovaly úsilí v oblasti oznamování výsledků svých šetření kvality údajů o HND.

| d) | přezkoumala, jak se v členských státech provádí dohled a kontrola při sestavování národních účtů, a podpořila zavádění osvědčených postupů (viz body 4.24–4.25); |
| --- | --- |

d)

přezkoumala, jak se v členských státech provádí dohled a kontrola při sestavování národních účtů, a podpořila zavádění osvědčených postupů (viz body 4.24–4.25);

| d) | Komise bude aktivně podporovat sdílení osvědčených organizačních postupů mezi členskými státy, ačkoli organizační aspekty vnitrostátních statistických úřadů spadají do kompetence členských států. |
| --- | --- |

d)

Komise bude aktivně podporovat sdílení osvědčených organizačních postupů mezi členskými státy, ačkoli organizační aspekty vnitrostátních statistických úřadů spadají do kompetence členských států.

| e) | předložila návrh na zahrnutí FISIM do HND používaného pro výpočet vlastních zdrojů (viz body 4.20–4.21). |
| --- | --- |

e)

předložila návrh na zahrnutí FISIM do HND používaného pro výpočet vlastních zdrojů (viz body 4.20–4.21).

| e) | Až usoudí, že všechny členské státy dokáží provést tyto úpravy jednotně, což se očekává v roce 2008 (viz odpověď na bod 4.21), Komise předloží návrh na zařazení alokovaných FISIM pro účely vlastních zdrojů HND. |
| --- | --- |

e)

Až usoudí, že všechny členské státy dokáží provést tyto úpravy jednotně, což se očekává v roce 2008 (viz odpověď na bod 4.21), Komise předloží návrh na zařazení alokovaných FISIM pro účely vlastních zdrojů HND.

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY

Tradiční vlastní zdroje – opravy účtů „B“

| 4.31 | Nárokované částky bez záruky a nárokované částky, které byly zpochybněny a u nichž může dojít ke změně, nemusí být Komisi zpřístupněny, dokud platba nedorazí, pokud je členské státy zaúčtují na oddělené účty (účty „B“). Komise od roku 2004 účtuje do své rozvahy odpisy na základě odhadů poskytnutých členskými státy, aby tak zohlednila míru, v jaké je výběr těchto částek nepravděpodobný. |
| --- | --- |

4.31

Nárokované částky bez záruky a nárokované částky, které byly zpochybněny a u nichž může dojít ke změně, nemusí být Komisi zpřístupněny, dokud platba nedorazí, pokud je členské státy zaúčtují na oddělené účty (účty „B“). Komise od roku 2004 účtuje do své rozvahy odpisy na základě odhadů poskytnutých členskými státy, aby tak zohlednila míru, v jaké je výběr těchto částek nepravděpodobný.

| 4.32 | Účetní dvůr však nebyl schopen výši tohoto odpisu za rok 2004 potvrdit, protože většina členských států neposkytla informace o metodách, které se používaly při stanovování odhadů (32). Účetní dvůr přezkoumal výpočet za rok 2005 jako celek společně s kontrolami, které provedla Komise, a i když některé členské státy zatím nevypracovaly kompletní postupy pro zajištění jednotnosti odhadů, má Účetní dvůr za to, že celková výše opravy (33) je přiměřená. |
| --- | --- |

4.32

Účetní dvůr však nebyl schopen výši tohoto odpisu za rok 2004 potvrdit, protože většina členských států neposkytla informace o metodách, které se používaly při stanovování odhadů (32). Účetní dvůr přezkoumal výpočet za rok 2005 jako celek společně s kontrolami, které provedla Komise, a i když některé členské státy zatím nevypracovaly kompletní postupy pro zajištění jednotnosti odhadů, má Účetní dvůr za to, že celková výše opravy (33) je přiměřená.

---

(1)  Zahrnuje přebytek z předchozího rozpočtového roku a různé příjmy.

(2)  Tradiční vlastní zdroje vybírají jménem Evropské unie členské státy, které si z vybrané částky ponechávají 25 % na pokrytí nákladů na výběr.

(3)  Na rozdíl od tradičních vlastních zdrojů jde v případě vlastních zdrojů odvozených z DPH a HND o příspěvky, jejichž výše je výsledkem aplikace jednotných sazeb na harmonizovaný vyměřovací základ DPH nebo HND členských států vypočítaný podle pravidel Společenství.

(4)  Belgie, Česká republika, Německo, Irsko, Lucembursko, Malta, Nizozemsko a Spojené království. Prováděl se rovněž přezkum systémů účtování o tradičních vlastních zdrojích v Itálii, Polsku a ve Švédsku.

(5)  Belgie, Česká republika, Německo, Irsko, Itálie, Řecko, Španělsko, Finsko a Spojené království.

(6)  Článek 18 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1), ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 2028/2004 (Úř. věst. L 352, 27.11.2004, s. 1).

(7)  Čl. 6 odst. 5 nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000.

(8)  Nařízení Rady (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů (Úř. věst. L 82, 22.3.1997, s. 1), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

(9)  Zvláštní zpráva č. 1/2005 (Úř. věst. C 202, 18.8.2005).

(10)  Výhrady se týkají používání spolehlivých kvantitativních údajů a přijatelné metodologie při přípravě přiznání k DPH podávaných členskými státy a umožňují provádět v těchto přiznáních opravy i po čtyřleté lhůtě, kterou stanoví právní předpisy Společenství.

(11)  Vůči deseti novým členským státům nebyly vzneseny žádné výhrady, protože podaly své první přiznání k DPH v roce 2005.

(12)  Dokument vycházející ze společného modelu, podle kterého statistické úřady členských států každoročně předávají údaje o HND Eurostatu. Tyto údaje jsou základem pro výpočet vlastních zdrojů odvozených z HND.

(13)  S výjimkou kontrolní služební cesty do Německa.

(14)  Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 3.36 až 3.37.

(15)  Výhrady ke zdroji z HND se týkají zdrojů a metod použitých členskými státy při sestavování souhrnných ukazatelů národních účtů a umožňují provádět v souhrnných ukazatelích HND opravy i po čtyřleté lhůtě, kterou stanoví právní předpisy Společenství.

(16)   Vůči deseti novým členských státům nejsou zatím v platnosti žádné výhrady, protože jejich lhůta pro podání soupisů k systému ESA 95 je až konec roku 2006.

(17)   Rakousko, Belgie, Dánsko, Německo, Řecko, Francie, Irsko, Itálie, Nizozemsko, Španělsko a Portugalsko podaly revidované údaje pro některé zbývající výhrady, aby Komisi umožnily přijmout rozhodnutí.

(18)  Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 3.43 až 3.44, a příslušné odpovědi Komise.

(19)  Nařízení Komise (ES) č. 1889/2002 ze dne 23. října 2002, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 448/98, kterým se doplňuje a mění nařízení (ES) č. 2223/96, pokud jde o rozvržení nepřímo měřených finančních zprostředkovatelských služeb (FISIM) v rámci Evropského systému národních a regionálních účtů (Úř. věst. L 286, 24.10.2002, s. 11).

(20)  „Změny v národních účtech v roce 2005“, dokument Eurostatu ze dne 14. února 2006.

(21)  Čl. 2 odst. 7 rozhodnutí Rady  2000/597/ES, Euratom ze dne 29. září 2000 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (Úř. věst. L 253, 7.10.2000, s. 42).

(22)  Belgie, Německo, Španělsko, Francie, Itálie, Lotyšsko, Maďarsko, Polsko, Slovinsko a Švédsko.

(23)  Česká republika, Německo, Malta a Spojené království.

(24)  Zboží, které dorazilo a bylo zahrnuto do souhrnného celního prohlášení, ale stále čeká na vyřízení formálních náležitostí, aby mohlo být postoupeno k celně schválenému určení nebo použití (např. propuštěno do volného oběhu).

(25)  Spojené království. Za normálních okolností není podle celního kodexu Společenství možné účtovat další clo po uplynutí tří let od vzniku původního celního dluhu.

(26)  Rakousko, Belgie, Finsko, Česká republika, Slovenská republika a Švédsko.

(27)  Tento prvek nebyl plně realizován ani v jednom navštíveném členském státě.

(28)  Tento prvek byl plně realizován v Belgii, České republice, Rakousku, Slovenské republice a ve Švédsku.

(29)  Zjištěno v Rakousku, na Slovensku, ve Finsku a ve Švédsku.

(30)  Tento prvek byl plně realizován v České republice a ve Švédsku.

(31)  KOM(2005) 217 v konečném znění ze dne 25. 5. 2005.

(32)  Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 3.21 až 3.22.

(33)  Výše odpisu zaúčtovaného do rozvahy je 759,2 milionu EUR.

---

KAPITOLA 5

Společná zemědělská politika

OBSAH

Úvod

Zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti

Rozsah auditu

Integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS)

Podpory „na plochu“

Integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) v nových členských státech

Prémie na hospodářská zvířata

Olivový olej

Rozvoj venkova

EU-15

Přechodný nástroj pro financování rozvoje venkova pro nové členské státy

Vývozní náhrady

Následné kontroly dotací vyplacených obchodníkům a zpracovatelům

Schválení účetní závěrky ze strany Komise

Certifikační orgány

Rozhodnutí o shodě

Audit oddělení Komise pro schvalování účetních závěrek

Závěry a doporučení

Opatření přijatá v návaznosti na předchozí připomínky

Rozvoj venkova – podpora pro znevýhodněné oblasti

Organizace systému identifikace a registrace skotu v Evropské unii

Zvláštní zprávy vydané od zveřejnění poslední výroční zprávy

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 5.1 | Tato kapitola pojednává o auditu Účetního dvora, který se týká okruhu 1 (zemědělství) finančního výhledu na období 2000 až 2006. Zahrnuje výdaje na regulování a podporu zemědělských trhů a na přímou podporu příjmů zemědělců. V roce 2005 činily výdaje na společnou zemědělskou politiku (SZP) (1) celkem 48 466 milionů EUR (v roce 2004 to bylo 43 579 milionů EUR) (podrobné údaje viz
  grafy 5.1 a 5.2
  ). |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

5.1

Tato kapitola pojednává o auditu Účetního dvora, který se týká okruhu 1 (zemědělství) finančního výhledu na období 2000 až 2006. Zahrnuje výdaje na regulování a podporu zemědělských trhů a na přímou podporu příjmů zemědělců. V roce 2005 činily výdaje na společnou zemědělskou politiku (SZP) (1) celkem 48 466 milionů EUR (v roce 2004 to bylo 43 579 milionů EUR) (podrobné údaje viz
  grafy 5.1 a 5.2
  ).

Image

Image

| 5.2 | Podle Smlouvy má celkovou odpovědnost za plnění rozpočtu EU Evropská komise. Prakticky všechny zemědělské výdaje se uskutečňují v rámci sdíleného řízení (záruční sekce EZOZF). To znamená, že platby konečným příjemcům (zemědělcům, soukromým podnikům, obchodníkům, sdružením nebo veřejným subjektům) provádějí platební agentury schválené členskými státy. Komise přímo spravuje méně než 1 % výdajů. |
| --- | --- |

5.2

Podle Smlouvy má celkovou odpovědnost za plnění rozpočtu EU Evropská komise. Prakticky všechny zemědělské výdaje se uskutečňují v rámci sdíleného řízení (záruční sekce EZOZF). To znamená, že platby konečným příjemcům (zemědělcům, soukromým podnikům, obchodníkům, sdružením nebo veřejným subjektům) provádějí platební agentury schválené členskými státy. Komise přímo spravuje méně než 1 % výdajů.

| 5.3 | Výdaje nahlášené členskými státy podléhají několika kontrolním systémům: |
| --- | --- |

5.3

Výdaje nahlášené členskými státy podléhají několika kontrolním systémům:

| a) | kontrole správnosti žádostí zemědělců o platbu v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému (Integrated Administration and Control System – IACS) (4); |
| --- | --- |

a)

kontrole správnosti žádostí zemědělců o platbu v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému (Integrated Administration and Control System – IACS) (4);

| b) | zvláštním kontrolám týkajícím se některých odvětví, např. olivového oleje a rozvoje venkova; |
| --- | --- |

b)

zvláštním kontrolám týkajícím se některých odvětví, např. olivového oleje a rozvoje venkova;

| c) | fyzickým kontrolám dotovaných vývozů zemědělských výrobků (5); |
| --- | --- |

c)

fyzickým kontrolám dotovaných vývozů zemědělských výrobků (5);

| d) | kontrolám po uskutečnění plateb, které se týkají obchodních dokladů v prostorách obchodníků a zpracovatelů zemědělských výrobků (6); |
| --- | --- |

d)

kontrolám po uskutečnění plateb, které se týkají obchodních dokladů v prostorách obchodníků a zpracovatelů zemědělských výrobků (6);

| e) | postupu schvalování, který zahrnuje všechny nahlášené výdaje a týká se úplnosti a správnosti účetní závěrky (rozhodnutí o schválení finančních výkazů) a v horizontu více let též legality a správnosti výdajů (rozhodnutí o shodě). |
| --- | --- |

e)

postupu schvalování, který zahrnuje všechny nahlášené výdaje a týká se úplnosti a správnosti účetní závěrky (rozhodnutí o schválení finančních výkazů) a v horizontu více let též legality a správnosti výdajů (rozhodnutí o shodě).

ZVLÁŠTNÍ POSOUZENÍ V RÁMCI PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Rozsah auditu

| 5.4 | K získání jistoty o legalitě a správnosti operací, na kterých se zakládá účetní závěrka Společenství, Účetní dvůr provedl audit hlavních systémů dohledu a kontroly (viz bod 5.3) a test vzorku plateb náhodně vybraných z výdajů 25 platebních agentur v EU-15 (které společně odpovídaly za 66 % výdajů na SZP) (viz
  tabulka 5.1
  ) a 20 plateb v rámci režimu jednotných plateb na plochu (Sigle Area Payments Scheme – SAPS) (7) v nových členských státech. |
| --- | --- |

5.4

K získání jistoty o legalitě a správnosti operací, na kterých se zakládá účetní závěrka Společenství, Účetní dvůr provedl audit hlavních systémů dohledu a kontroly (viz bod 5.3) a test vzorku plateb náhodně vybraných z výdajů 25 platebních agentur v EU-15 (které společně odpovídaly za 66 % výdajů na SZP) (viz
  tabulka 5.1
  ) a 20 plateb v rámci režimu jednotných plateb na plochu (Sigle Area Payments Scheme – SAPS) (7) v nových členských státech.

Tabulka 5.1 – Platební agentury podle výdajů nahlášených v roce 2005

| Č. | Členský stát | Platební agentura | Nahlášené částky v mil. EUR (8) | % z celkové částky | Osvědčení s výhradou | Oddělené účty (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Francie | ONIC | 4 535,37 | 9,36 | × | |
| 2 | Itálie | AGEA | 3 832,32 | 7,91 | × | × |
| 3 | Spojené království | RPA | 2 952,11 | 6,09 | | |
| 4 | Řecko | OPEKEPE | 2 756,08 | 5,69 | | |
| 5 | Francie | OFIVAL | 2 401,35 | 4,95 | | |
| 6 | Španělsko | Andalucía | 1 817,00 | 3,75 | | |
| 7 | Irsko | DAF | 1 805,72 | 3,72 | | |
| 8 | Dánsko | EU-direktoratet | 1 223,61 | 2,52 | | |
| 9 | Polsko | ARiMR | 1 193,04 | 2,46 | | |
| 10 | Rakousko | AMA | 1 192,37 | 2,46 | | |
| 11 | Francie | ONIOL | 967,48 | 2,00 | | |
| 12 | Španělsko | Castilla-León | 956,40 | 1,97 | | |
| 13 | Švédsko | SJV | 954,42 | 1,97 | | |
| 14 | Finsko | MMM | 901,48 | 1,86 | | |
| 15 | Španělsko | Castilla-La Mancha | 882,45 | 1,82 | | |
| 16 | Německo | Niedersachsen | 881,09 | 1,82 | | |
| 17 | Portugalsko | INGA | 801,25 | 1,65 | | |
| 18 | Maďarsko | ARDA | 553,72 | 1,14 | | × |
| 19 | Belgie | BIRB | 525,63 | 1,08 | | |
| 20 | Německo | Nordrhein-Westfalen LWK | 524,04 | 1,08 | | |
| 21 | Česká republica | SAIF | 424,82 | 0,88 | | |
| 22 | Nizozemsko | Dienst Regelingen | 375,61 | 0,77 | | |
| 23 | Španělsko | Cataluña | 368,39 | 0,76 | | |
| 24 | Německo | BLE | 307,41 | 0,63 | | |
| 25 | Spojené království | NAWAD | 297,38 | 0,61 | | |
| 26 | Francie | ONIFLHOR | 276,03 | 0,57 | × | |
| 27 | Belgie | Région Wallonne | 256,67 | 0,53 | × | |
| 28 | Litva | NMA | 235,90 | 0,49 | | |
| 29 | Slovensko | APA | 205,56 | 0,42 | × | |
| 30 | Polsko | ARR | 166,46 | 0,34 | | |
| 31 | Nizozemsko | PT | 74,33 | 0,15 | | |
| Platební agentury zahrnuté v DAS 2005 | Mezisoučet
   (10) | 34 645,52 | 71,47 | | |
| 32 | Německo | Bayern Landwirtschaft | 1 176,61 | 2,43 | × | |
| 33 | Francie | CNASEA | 813,81 | 1,68 | × | |
| 34 | Spojené království | SERAD | 644,32 | 1,33 | | |
| 35 | Španělsko | Extremadura | 633,95 | 1,31 | | |
| 36 | Itálie | AVEPA | 560,02 | 1,16 | | |
| 37 | Španělsko | Aragón | 535,47 | 1,10 | | |
| 38 | Německo | Baden-Württemberg | 474,29 | 0,98 | × | |
| 39 | Itálie | AGREA | 444,56 | 0,92 | | |
| 40 | Itálie | Region Lombardie | 436,96 | 0,90 | | |
| 41 | Německo | Mecklenburg-Vorpommern | 429,65 | 0,89 | | |
| 42 | Nizozemsko | PZ | 416,27 | 0,86 | | |
| 43 | Německo | Brandenburg | 412,50 | 0,85 | | |
| 44 | Německo | Sachsen-Anhalt | 404,81 | 0,84 | | |
| 45 | Španělsko | FEGA | 389,87 | 0,80 | | |
| 46 | Německo | Schleswig-Holstein | 382,16 | 0,79 | | |
| 47 | Německo | Hamburg-Jonas | 374,01 | 0,77 | | |
| 48 | Francie | FIRS | 355,04 | 0,73 | | |
| 49 | Německo | Sachsen | 345,39 | 0,71 | | |
| 50 | Francie | ONILAIT | 329,50 | 0,68 | | |
| 51 | Spojené království | DARD | 323,06 | 0,67 | × | |
| 52 | Nizozemsko | HPA | 291,47 | 0,60 | | |
| 53 | Německo | Thüringen | 291,31 | 0,60 | | |
| 54 | Francie | ONIVINS | 270,71 | 0,56 | | |
| 55 | Belgie | ABKL | 252,20 | 0,52 | | |
| 56 | Itálie | ENR | 248,50 | 0,51 | | |
| 57 | Německo | Hessen | 242,77 | 0,50 | | |
| 58 | Itálie | ARTEA | 204,07 | 0,42 | | |
| 59 | Německo | Rheinland-Pfalz | 194,53 | 0,40 | | |
| 60 | Španělsko | Valencia | 173,04 | 0,36 | | |
| 61 | Španělsko | Galicia | 151,41 | 0,31 | | |
| 62 | Francie | ODEADOM | 129,73 | 0,27 | × | |
| 63 | Španělsko | Navarra | 128,59 | 0,27 | | |
| 64 | Španělsko | Canarias | 121,23 | 0,25 | | |
| 65 | Španělsko | Murcia | 108,91 | 0,22 | × | |
| 66 | Slovinsko | AAMRD | 106,65 | 0,22 | | |
| 67 | Itálie | SAISA | 99,10 | 0,20 | | |
| 68 | Lotyšsko | RSS | 98,86 | 0,20 | | |
| 69 | Portugalsko | IFADAP | 91,52 | 0,19 | × | × |
| 70 | Španělsko | Asturias | 81,25 | 0,17 | | |
| 71 | Estonsko | PRIA | 67,32 | 0,14 | | |
| 72 | Španělsko | País Vasco | 61,34 | 0,13 | | |
| 73 | Španělsko | Madrid | 57,94 | 0,12 | | |
| 74 | Nizozemsko | PVE | 52,83 | 0,11 | | |
| 75 | Nizozemsko | DLG | 46,07 | 0,10 | | |
| 76 | Lucembursko | Ministère de l'Agriculture | 45,07 | 0,09 | × | × |
| 77 | Španělsko | La Rioja | 43,77 | 0,09 | | |
| 78 | Rakousko | ZA Salzburg | 43,31 | 0,09 | | |
| 79 | Španělsko | Cantabria | 39,45 | 0,08 | × | |
| 80 | Kypr | CAPO | 38,61 | 0,08 | | |
| 81 | Španělsko | Baleares | 32,51 | 0,07 | | |
| 82 | Německo | Bayern Umwelt | 26,60 | 0,05 | × | × |
| 83 | Itálie | ARBEA | 25,78 | 0,05 | × | |
| 84 | Německo | Saarland | 21,57 | 0,04 | | |
| 85 | Spojené království | FC | 13,45 | 0,03 | | |
| 86 | Francie | OFIMER | 8,98 | 0,02 | | |
| 87 | Itálie | FINPIEMONTE | 8,72 | 0,02 | | |
| 88 | Německo | Hamburg | 7,41 | 0,02 | | |
| 89 | Malta | MRAE | 7,33 | 0,02 | | × |
| 90 | Spojené království | CCW | 4,58 | 0,01 | | |
| 91 | Německo | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 4,35 | 0,01 | | |
| 92 | Německo | Bremen | 2,28 | 0,00 | | |
| 93 | Španělsko | FROM | 1,91 | 0,00 | × | |
| 94 | Irsko | DCMNR | 1,45 | 0,00 | | |
| 95 | Francie | SDE | 0,22 | 0,00 | | |
| | | Mezisoučet | 13 830,96 | 28,53 | | |
| CELKEM | 48 476,48 | 100,00 | | |
| Zdroj: Souhrnná zpráva Komise k schválení finančních výkazů záruční sekce EZOZF za rok 2005. |

Č.

Členský stát

Platební agentura

Nahlášené částky v mil. EUR (8)

% z celkové částky

Osvědčení s výhradou

Oddělené účty (9)

1

Francie

ONIC

4 535,37

9,36

×

2

Itálie

AGEA

3 832,32

7,91

×

×

3

Spojené království

RPA

2 952,11

6,09

4

Řecko

OPEKEPE

2 756,08

5,69

5

Francie

OFIVAL

2 401,35

4,95

6

Španělsko

Andalucía

1 817,00

3,75

7

Irsko

DAF

1 805,72

3,72

8

Dánsko

EU-direktoratet

1 223,61

2,52

9

Polsko

ARiMR

1 193,04

2,46

10

Rakousko

AMA

1 192,37

2,46

11

Francie

ONIOL

967,48

2,00

12

Španělsko

Castilla-León

956,40

1,97

13

Švédsko

SJV

954,42

1,97

14

Finsko

MMM

901,48

1,86

15

Španělsko

Castilla-La Mancha

882,45

1,82

16

Německo

Niedersachsen

881,09

1,82

17

Portugalsko

INGA

801,25

1,65

18

Maďarsko

ARDA

553,72

1,14

×

19

Belgie

BIRB

525,63

1,08

20

Německo

Nordrhein-Westfalen LWK

524,04

1,08

21

Česká republica

SAIF

424,82

0,88

22

Nizozemsko

Dienst Regelingen

375,61

0,77

23

Španělsko

Cataluña

368,39

0,76

24

Německo

BLE

307,41

0,63

25

Spojené království

NAWAD

297,38

0,61

26

Francie

ONIFLHOR

276,03

0,57

×

27

Belgie

Région Wallonne

256,67

0,53

×

28

Litva

NMA

235,90

0,49

29

Slovensko

APA

205,56

0,42

×

30

Polsko

ARR

166,46

0,34

31

Nizozemsko

PT

74,33

0,15

Platební agentury zahrnuté v DAS 2005

Mezisoučet
   (10)

34 645,52

71,47

32

Německo

Bayern Landwirtschaft

1 176,61

2,43

×

33

Francie

CNASEA

813,81

1,68

×

34

Spojené království

SERAD

644,32

1,33

35

Španělsko

Extremadura

633,95

1,31

36

Itálie

AVEPA

560,02

1,16

37

Španělsko

Aragón

535,47

1,10

38

Německo

Baden-Württemberg

474,29

0,98

×

39

Itálie

AGREA

444,56

0,92

40

Itálie

Region Lombardie

436,96

0,90

41

Německo

Mecklenburg-Vorpommern

429,65

0,89

42

Nizozemsko

PZ

416,27

0,86

43

Německo

Brandenburg

412,50

0,85

44

Německo

Sachsen-Anhalt

404,81

0,84

45

Španělsko

FEGA

389,87

0,80

46

Německo

Schleswig-Holstein

382,16

0,79

47

Německo

Hamburg-Jonas

374,01

0,77

48

Francie

FIRS

355,04

0,73

49

Německo

Sachsen

345,39

0,71

50

Francie

ONILAIT

329,50

0,68

51

Spojené království

DARD

323,06

0,67

×

52

Nizozemsko

HPA

291,47

0,60

53

Německo

Thüringen

291,31

0,60

54

Francie

ONIVINS

270,71

0,56

55

Belgie

ABKL

252,20

0,52

56

Itálie

ENR

248,50

0,51

57

Německo

Hessen

242,77

0,50

58

Itálie

ARTEA

204,07

0,42

59

Německo

Rheinland-Pfalz

194,53

0,40

60

Španělsko

Valencia

173,04

0,36

61

Španělsko

Galicia

151,41

0,31

62

Francie

ODEADOM

129,73

0,27

×

63

Španělsko

Navarra

128,59

0,27

64

Španělsko

Canarias

121,23

0,25

65

Španělsko

Murcia

108,91

0,22

×

66

Slovinsko

AAMRD

106,65

0,22

67

Itálie

SAISA

99,10

0,20

68

Lotyšsko

RSS

98,86

0,20

69

Portugalsko

IFADAP

91,52

0,19

×

×

70

Španělsko

Asturias

81,25

0,17

71

Estonsko

PRIA

67,32

0,14

72

Španělsko

País Vasco

61,34

0,13

73

Španělsko

Madrid

57,94

0,12

74

Nizozemsko

PVE

52,83

0,11

75

Nizozemsko

DLG

46,07

0,10

76

Lucembursko

Ministère de l'Agriculture

45,07

0,09

×

×

77

Španělsko

La Rioja

43,77

0,09

78

Rakousko

ZA Salzburg

43,31

0,09

79

Španělsko

Cantabria

39,45

0,08

×

80

Kypr

CAPO

38,61

0,08

81

Španělsko

Baleares

32,51

0,07

82

Německo

Bayern Umwelt

26,60

0,05

×

×

83

Itálie

ARBEA

25,78

0,05

×

84

Německo

Saarland

21,57

0,04

85

Spojené království

FC

13,45

0,03

86

Francie

OFIMER

8,98

0,02

87

Itálie

FINPIEMONTE

8,72

0,02

88

Německo

Hamburg

7,41

0,02

89

Malta

MRAE

7,33

0,02

×

90

Spojené království

CCW

4,58

0,01

91

Německo

Nordrhein-Westfalen LfEJ

4,35

0,01

92

Německo

Bremen

2,28

0,00

93

Španělsko

FROM

1,91

0,00

×

94

Irsko

DCMNR

1,45

0,00

95

Francie

SDE

0,22

0,00

Mezisoučet

13 830,96

28,53

CELKEM

48 476,48

100,00

Zdroj: Souhrnná zpráva Komise k schválení finančních výkazů záruční sekce EZOZF za rok 2005.

Integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS)

| 5.5 | IACS je hlavním řídícím a kontrolním nástrojem u režimu podpory na plochu, prémií na hospodářská zvířata a nového režimu jednotných plateb na plochu. Skládá se z počítačové databáze podniků a žádostí o podporu a systémů identifikace pozemků zemědělské půdy a identifikace a registrace zvířat. |
| --- | --- |

5.5

IACS je hlavním řídícím a kontrolním nástrojem u režimu podpory na plochu, prémií na hospodářská zvířata a nového režimu jednotných plateb na plochu. Skládá se z počítačové databáze podniků a žádostí o podporu a systémů identifikace pozemků zemědělské půdy a identifikace a registrace zvířat.

| 5.6 | Účetní dvůr analyzoval statistické údaje z inspekcí systému IACS pro všechny členské státy a prověřil jeho provedení v řadě starých členských států a rovněž v pěti (11) z osmi nových členských států, které se rozhodly pro SAPS, a ve dvou nových členských státech (12), které si zvolily tradiční režim přímých podpor (viz
  přílohy 5.2
  a 
  5.3
  ). |
| --- | --- |

5.6

Účetní dvůr analyzoval statistické údaje z inspekcí systému IACS pro všechny členské státy a prověřil jeho provedení v řadě starých členských států a rovněž v pěti (11) z osmi nových členských států, které se rozhodly pro SAPS, a ve dvou nových členských státech (12), které si zvolily tradiční režim přímých podpor (viz
  přílohy 5.2
  a 
  5.3
  ).

Podpory na plochu

| 5.7 | Účetní dvůr analyzoval výsledky inspekce IACS provedené členskými státy, která se týkala nahlášení ploch za rok 2004 (pro platby v roce 2005) (viz
  tabulka 5.2
  ). U všech členských států dohromady mělo chyby 40 % zkontrolovaných žádostí. Těmto chybám odpovídá 2,1 % plochy ověřené platebními agenturami. V EU-15 se toto procento zvýšilo z 1,8 % v roce 2003 na 2,2 % v roce 2004, čímž došlo k překročení dvouprocentního prahu významnosti (13) stanoveného na úrovni Komise. V nových členských státech byla chybovost menší a v roce 2004 činila 2 %. Chyby zjištěné platebními agenturami prostřednictvím kontrol nejméně 5 % žádostí o platbu, které obdrží, jsou opraveny před provedením platby ve prospěch zemědělce. U 14 členských států, které zavedly IACS uspokojivě, ukázaly náhodné kontroly míru chybovosti ve výši 1,95 %. |
| --- | --- |

5.7

Účetní dvůr analyzoval výsledky inspekce IACS provedené členskými státy, která se týkala nahlášení ploch za rok 2004 (pro platby v roce 2005) (viz
  tabulka 5.2
  ). U všech členských států dohromady mělo chyby 40 % zkontrolovaných žádostí. Těmto chybám odpovídá 2,1 % plochy ověřené platebními agenturami. V EU-15 se toto procento zvýšilo z 1,8 % v roce 2003 na 2,2 % v roce 2004, čímž došlo k překročení dvouprocentního prahu významnosti (13) stanoveného na úrovni Komise. V nových členských státech byla chybovost menší a v roce 2004 činila 2 %. Chyby zjištěné platebními agenturami prostřednictvím kontrol nejméně 5 % žádostí o platbu, které obdrží, jsou opraveny před provedením platby ve prospěch zemědělce. U 14 členských států, které zavedly IACS uspokojivě, ukázaly náhodné kontroly míru chybovosti ve výši 1,95 %.

| 5.7 | Komise nestanovila úroveň významnosti 2 %, která by mohla být považována za přijatelnou míru chybovosti pro výdaje. Hlavním prvkem výhrad ve výroční zprávě o činnosti, na kterou se Účetní dvůr zjevně odvolává, je přítomnost významných nedostatků v řídicích a kontrolních systémech. Prahová hodnota 2 % (vyjádřená ve finančním smyslu a uplatňovaná podle činnosti ABB a bez vyloučení ostatních specifických prahových hodnot) se uplatňuje pouze v případě významných nedostatků, které nejsou kompenzovány postupy finančních oprav. Komise má za to, že výsledky náhodné kontroly poskytují přiměřený odhad pravděpodobné chyby u vyplacených nároků, jak uvedl Účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2004. |
| --- | --- |

5.7

Komise nestanovila úroveň významnosti 2 %, která by mohla být považována za přijatelnou míru chybovosti pro výdaje. Hlavním prvkem výhrad ve výroční zprávě o činnosti, na kterou se Účetní dvůr zjevně odvolává, je přítomnost významných nedostatků v řídicích a kontrolních systémech. Prahová hodnota 2 % (vyjádřená ve finančním smyslu a uplatňovaná podle činnosti ABB a bez vyloučení ostatních specifických prahových hodnot) se uplatňuje pouze v případě významných nedostatků, které nejsou kompenzovány postupy finančních oprav. Komise má za to, že výsledky náhodné kontroly poskytují přiměřený odhad pravděpodobné chyby u vyplacených nároků, jak uvedl Účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2004.

Tabulka 5.2 – Podpora na plochu, krmné plochy a jiné plodiny – výsledky inspekcí IACS na místě a dálkového průzkumu v roce 2004 vztahující se na žádosti proplacené v roce 2005

| Členský stát | Podané žádosti | Zkontrolované žádosti | Žádosti, u nichž byly zjištěny chyby |
| --- | --- | --- | --- |
| Počet | Plocha (ha) | Průměrná velikost (ha) | Počet | % | Plocha (ha) | % | Průměrná velikost (ha) | Počet | % | Plocha (ha) | % |
| Belgie | 39 821 | 1 000 289,72 | 25 | 3 815 | 9,6 | 133 656,40 | 13,4 | 35 | 1 584 | 41,5 | 1 273,33 | 1,0 |
| Dánsko | 47 391 | 2 329 078,35 | 49 | 2 506 | 5,3 | 136 454,12 | 5,9 | 54 | 852 | 34,0 | 1 185,91 | 0,9 |
| Německo | 298 771 | 14 050 886,00 | 47 | 17 798 | 6,0 | 1 093 602,00 | 7,8 | 61 | 7 873 | 44,2 | 6 278,00 | 0,6 |
| Řecko | 318 947 | 3 995 969,16 | 13 | 39 169 | 12,3 | 1 018 459,45 | 25,5 | 26 | 9 379 | 23,9 | 25 872,12 | 2,5 |
| Španělsko | 420 001 | 17 456 253,40 | 42 | 44 212 | 10,5 | 1 895 096,68 | 10,9 | 43 | 18 793 | 42,5 | 61 788,13 | 3,3 |
| Francie | 401 827 | 23 977 233,71 | 60 | 27 365 | 6,8 | 1 975 055,48 | 8,2 | 72 | 12 212 | 44,6 | 11 231,17 | 0,6 |
| Irsko | 130 508 | 4 727 823,77 | 36 | 8 892 | 6,8 | 363 336,38 | 7,7 | 41 | 1 441 | 16,2 | 1 468,96 | 0,4 |
| Itálie | 599 095 | 7 219 935,24 | 12 | 42 540 | 7,1 | 819 002,00 | 11,3 | 19 | 20 212 | 47,5 | 51 457,19 | 6,3 |
| Lucembursko | 1 935 | 121 623,00 | 63 | 113 | 5,8 | 7 200,00 | 5,9 | 64 | 118 | 104,4 | 251,66 | 3,5 |
| Nizozemsko | 44 996 | 657 563,25 | 15 | 3 154 | 7,0 | 50 283,43 | 7,6 | 16 | 1 160 | 36,8 | 2 450,47 | 4,9 |
| Rakousko | 137 677 | 2 538 918,68 | 18 | 8 649 | 6,3 | 184 400,41 | 7,3 | 21 | 5 115 | 59,1 | 4 169,18 | 2,3 |
| Portugalsko | 130 854 | 1 825 638,94 | 14 | 7 641 | 5,8 | 431 406,95 | 23,6 | 56 | 5 904 | 77,3 | 22 391,65 | 5,2 |
| Finsko | 67 090 | 2 086 152,39 | 31 | 4 290 | 6,4 | 160 238,86 | 7,7 | 37 | 2 088 | 48,7 | 1 105,08 | 0,7 |
| Švédsko | 59 058 | 2 763 403,94 | 47 | 3 793 | 6,4 | 206 888,21 | 7,5 | 55 | 2 429 | 64,0 | 6 550,03 | 3,2 |
| Spojené království | 131 410 | 14 101 732,67 | 107 | 7 091 | 5,4 | 907 565,00 | 6,4 | 128 | 4 335 | 61,1 | 6 898,37 | 0,8 |
| Celkem v roce 2004 EU-15 | 2 829 381 | 98 852 502,22 | 35 | 221 028 | 7,8 | 9 382 645,37 | 9,5 | 42 | 93 495 | 42,3 | 204 371,25 | 2,2 |
| Celkem v roce 2003 (14) | 2 840 153 | 98 843 983,00 | 35 | 230 170 | 8,1 | 11 309 077,00 | 11,4 | 49 | 97 729 | 42,5 | 199 740,00 | 1,8 |
| Celkem v roce 2002 | 2 894 917 | 97 955 796,00 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029,00 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079,00 | 1,7 |
| Celkem v roce 2001 | 2 935 273 | 98 275 675,00 | 33 | 299 716 | 10,2 | 11 638 423,00 | 11,8 | 39 | 105 099 | 35,1 | 240 786,00 | 2,1 |
| Česká republika | 18 759 | 3 529 134,84 | 188 | 1 344 | 7,2 | 454 565,96 | 12,9 | 338 | 831 | 61,8 | 3 765,64 | 0,8 |
| Estonsko | 18 954 | 818 453,31 | 43 | 1 068 | 5,6 | 259 394,41 | 31,7 | 243 | 548 | 51,3 | 1 855,02 | 0,7 |
| Kypr | 39 025 | 173 372,00 | 4 | 1 992 | 5,1 | 33 691,00 | 19,4 | 17 | 1 770 | 88,9 | 5 400,00 | 16,0 |
| Lotyšsko | 69 847 | 1 338 352,28 | 19 | 5 220 | 7,5 | 366 043,87 | 27,4 | 70 | 2 667 | 51,1 | 11 539,71 | 3,2 |
| Litva | 238 068 | 2 550 554,55 | 11 | 17 413 | 7,3 | 352 572,07 | 13,8 | 20 | 7 418 | 42,6 | 6 603,17 | 1,9 |
| Maďarsko | 208 809 | 5 002 586,57 | 24 | 11 205 | 5,4 | 549 871,90 | 11,0 | 49 | 1 763 | 15,7 | 9 442,44 | 1,7 |
| Malta | 4 981 | 5 152,14 | 1 | 1 011 | 20,3 | 1 940,72 | 37,7 | 2 | 481 | 47,6 | 201,36 | 10,4 |
| Polsko | 1 400 401 | 13 689 068,96 | 10 | 78 618 | 5,6 | 1 235 809,26 | 9,0 | 16 | 23 061 | 29,3 | 21 207,68 | 1,7 |
| Slovinsko | 77 049 | 166 113,00 | 2 | 5 093 | 6,6 | 16 725,25 | 10,1 | 3 | 5 232 | 102,7 | 8 944,87 | 53,5 |
| Slovensko | 12 399 | 1 831 840,09 | 148 | 1 704 | 13,7 | 528 587,61 | 28,9 | 310 | 1 042 | 61,2 | 8 133,01 | 1,5 |
| Celkem v roce 2004 EU-10 | 2 088 292 | 29 104 627,74 | 14 | 124 668 | 6,0 | 3 799 202 | 13,1 | 30 | 44 813 | 35,9 | 77 092,90 | 2,0 |
| CELKEM | 4 917 673 | 127 957 129,96 | 26 | 345 696 | 7,0 | 13 181 847,42 | 10,3 | 38 | 138 308 | 40,0 | 281 464,15 | 2,1 |
| Pozn. 1: Dálkový průzkum zahrnuje použití družicových nebo leteckých snímků ke kontrole žádostí v rámci IACS.

  Pozn. 2: Test uskutečněný v roce N je směrodatný pro platby provedené v roce N + 1.

  Zdroj: Statistické údaje IACS, které členské státy poskytly GŘ AGRI. |

Členský stát

Podané žádosti

Zkontrolované žádosti

Žádosti, u nichž byly zjištěny chyby

Počet

Plocha (ha)

Průměrná velikost (ha)

Počet

%

Plocha (ha)

%

Průměrná velikost (ha)

Počet

%

Plocha (ha)

%

Belgie

39 821

1 000 289,72

25

3 815

9,6

133 656,40

13,4

35

1 584

41,5

1 273,33

1,0

Dánsko

47 391

2 329 078,35

49

2 506

5,3

136 454,12

5,9

54

852

34,0

1 185,91

0,9

Německo

298 771

14 050 886,00

47

17 798

6,0

1 093 602,00

7,8

61

7 873

44,2

6 278,00

0,6

Řecko

318 947

3 995 969,16

13

39 169

12,3

1 018 459,45

25,5

26

9 379

23,9

25 872,12

2,5

Španělsko

420 001

17 456 253,40

42

44 212

10,5

1 895 096,68

10,9

43

18 793

42,5

61 788,13

3,3

Francie

401 827

23 977 233,71

60

27 365

6,8

1 975 055,48

8,2

72

12 212

44,6

11 231,17

0,6

Irsko

130 508

4 727 823,77

36

8 892

6,8

363 336,38

7,7

41

1 441

16,2

1 468,96

0,4

Itálie

599 095

7 219 935,24

12

42 540

7,1

819 002,00

11,3

19

20 212

47,5

51 457,19

6,3

Lucembursko

1 935

121 623,00

63

113

5,8

7 200,00

5,9

64

118

104,4

251,66

3,5

Nizozemsko

44 996

657 563,25

15

3 154

7,0

50 283,43

7,6

16

1 160

36,8

2 450,47

4,9

Rakousko

137 677

2 538 918,68

18

8 649

6,3

184 400,41

7,3

21

5 115

59,1

4 169,18

2,3

Portugalsko

130 854

1 825 638,94

14

7 641

5,8

431 406,95

23,6

56

5 904

77,3

22 391,65

5,2

Finsko

67 090

2 086 152,39

31

4 290

6,4

160 238,86

7,7

37

2 088

48,7

1 105,08

0,7

Švédsko

59 058

2 763 403,94

47

3 793

6,4

206 888,21

7,5

55

2 429

64,0

6 550,03

3,2

Spojené království

131 410

14 101 732,67

107

7 091

5,4

907 565,00

6,4

128

4 335

61,1

6 898,37

0,8

Celkem v roce 2004 EU-15

2 829 381

98 852 502,22

35

221 028

7,8

9 382 645,37

9,5

42

93 495

42,3

204 371,25

2,2

Celkem v roce 2003 (14)

2 840 153

98 843 983,00

35

230 170

8,1

11 309 077,00

11,4

49

97 729

42,5

199 740,00

1,8

Celkem v roce 2002

2 894 917

97 955 796,00

34

248 572

8,6

11 656 029,00

11,9

47

94 717

38,1

198 079,00

1,7

Celkem v roce 2001

2 935 273

98 275 675,00

33

299 716

10,2

11 638 423,00

11,8

39

105 099

35,1

240 786,00

2,1

Česká republika

18 759

3 529 134,84

188

1 344

7,2

454 565,96

12,9

338

831

61,8

3 765,64

0,8

Estonsko

18 954

818 453,31

43

1 068

5,6

259 394,41

31,7

243

548

51,3

1 855,02

0,7

Kypr

39 025

173 372,00

4

1 992

5,1

33 691,00

19,4

17

1 770

88,9

5 400,00

16,0

Lotyšsko

69 847

1 338 352,28

19

5 220

7,5

366 043,87

27,4

70

2 667

51,1

11 539,71

3,2

Litva

238 068

2 550 554,55

11

17 413

7,3

352 572,07

13,8

20

7 418

42,6

6 603,17

1,9

Maďarsko

208 809

5 002 586,57

24

11 205

5,4

549 871,90

11,0

49

1 763

15,7

9 442,44

1,7

Malta

4 981

5 152,14

1

1 011

20,3

1 940,72

37,7

2

481

47,6

201,36

10,4

Polsko

1 400 401

13 689 068,96

10

78 618

5,6

1 235 809,26

9,0

16

23 061

29,3

21 207,68

1,7

Slovinsko

77 049

166 113,00

2

5 093

6,6

16 725,25

10,1

3

5 232

102,7

8 944,87

53,5

Slovensko

12 399

1 831 840,09

148

1 704

13,7

528 587,61

28,9

310

1 042

61,2

8 133,01

1,5

Celkem v roce 2004 EU-10

2 088 292

29 104 627,74

14

124 668

6,0

3 799 202

13,1

30

44 813

35,9

77 092,90

2,0

CELKEM

4 917 673

127 957 129,96

26

345 696

7,0

13 181 847,42

10,3

38

138 308

40,0

281 464,15

2,1

Pozn. 1: Dálkový průzkum zahrnuje použití družicových nebo leteckých snímků ke kontrole žádostí v rámci IACS.

Pozn. 2: Test uskutečněný v roce N je směrodatný pro platby provedené v roce N + 1.

Zdroj: Statistické údaje IACS, které členské státy poskytly GŘ AGRI.

| 5.8 | Plochy nenalezené v kontrolovaných žádostech o platbu (15) (viz
  graf 5.3
  ) v případě inspekcí na místě zahrnovaly výsledky kontrol náhodně vybraných žádostí a žádostí vybraných na základě analýzy rizika. Stejně jako v minulých letech se v některých členských státech ukázalo, že operace vybrané na základě analýzy rizika mají nižší chybovost než náhodně vybrané operace, což je v rozporu s tím, co lze očekávat. Ačkoli Komise pro řešení tohoto problému přijala nařízení (ES) č. 118/2004 (16), účinky se projeví až v roce 2006. |
| --- | --- |

5.8

Plochy nenalezené v kontrolovaných žádostech o platbu (15) (viz
  graf 5.3
  ) v případě inspekcí na místě zahrnovaly výsledky kontrol náhodně vybraných žádostí a žádostí vybraných na základě analýzy rizika. Stejně jako v minulých letech se v některých členských státech ukázalo, že operace vybrané na základě analýzy rizika mají nižší chybovost než náhodně vybrané operace, což je v rozporu s tím, co lze očekávat. Ačkoli Komise pro řešení tohoto problému přijala nařízení (ES) č. 118/2004 (16), účinky se projeví až v roce 2006.

| 5.8 | Audity Komise ukázaly, že některé členské státy zaznamenaly kontroly realizované pomocí dálkového snímání jako náhodné kontroly, ačkoli zemědělci byli vybráni na základě analýzy rizika v dané zóně. Statistika proto poskytuje zkreslený pohled. Pokud jde o rozdíly ve výsledcích mezi těmito dvěma druhy výběru, po odfiltrování vlivu vyplývajícího z tohoto nesprávného vykazování, analýza Komise ukazuje, že pouze v Dánsku a v menším rozsahu v Irsku jsou výsledky náhodného výběru vyšší než výsledky výběru na základě analýzy rizika (výsledky za Řecko se nezohledňují). |
| --- | --- |

5.8

Audity Komise ukázaly, že některé členské státy zaznamenaly kontroly realizované pomocí dálkového snímání jako náhodné kontroly, ačkoli zemědělci byli vybráni na základě analýzy rizika v dané zóně. Statistika proto poskytuje zkreslený pohled. Pokud jde o rozdíly ve výsledcích mezi těmito dvěma druhy výběru, po odfiltrování vlivu vyplývajícího z tohoto nesprávného vykazování, analýza Komise ukazuje, že pouze v Dánsku a v menším rozsahu v Irsku jsou výsledky náhodného výběru vyšší než výsledky výběru na základě analýzy rizika (výsledky za Řecko se nezohledňují).

| 5.9 | Stejně jako minulý rok bylo zjištěno, že přibližně u 40 % plateb testovaných Účetním dvorem byla vykázána nadhodnocená plocha. Zhruba u jedné třetiny plateb se vyskytovaly poměrně malé chyby měření a malý počet případů obsahoval větší chyby. |
| --- | --- |

5.9

Stejně jako minulý rok bylo zjištěno, že přibližně u 40 % plateb testovaných Účetním dvorem byla vykázána nadhodnocená plocha. Zhruba u jedné třetiny plateb se vyskytovaly poměrně malé chyby měření a malý počet případů obsahoval větší chyby.

| 5.9 | Komise obdržela případy teprve nedávno, a proto nemůže tato zjištění komentovat. |
| --- | --- |

5.9

Komise obdržela případy teprve nedávno, a proto nemůže tato zjištění komentovat.

Image

| 5.10 | Zjištění Účetního dvora v Řecku naznačují, že od posledního roku nedošlo k žádnému významnému zlepšení: |
| --- | --- |

5.10

Zjištění Účetního dvora v Řecku naznačují, že od posledního roku nedošlo k žádnému významnému zlepšení:

| 5.10 | |
| --- | --- |

5.10

| a) | kvalita inspekcí je nízká a zjištění jsou doložena velmi slabě či vůbec. Zprávy o výsledcích jsou nespolehlivé a ne vždy se zakládají na skutečných inspekcích; |
| --- | --- |

a)

kvalita inspekcí je nízká a zjištění jsou doložena velmi slabě či vůbec. Zprávy o výsledcích jsou nespolehlivé a ne vždy se zakládají na skutečných inspekcích;

| b) | u některých místních orgánů v Řecku vedou techniky používané při měření pozemků k vyšší technické odchylce, než je nejvýše přípustné (5 %). Finanční dopad této praxe nelze kvantifikovat; |
| --- | --- |

b)

u některých místních orgánů v Řecku vedou techniky používané při měření pozemků k vyšší technické odchylce, než je nejvýše přípustné (5 %). Finanční dopad této praxe nelze kvantifikovat;

| a) a b) | V roce 2005 Komise pokračovala ve svém rozšířeném programu auditu a ostatních opatření dohledu pro Řecko. Z celkového počtu 13 auditorských misí se 8 vykonalo v rámci systému IACS anebo s ním souvisejících opatření. Pokud byly zjištěny nedostatky, byly následovány postupy účetní závěrky.
  Z iniciativy Komise řecké orgány vypracovaly akční plán zaměřený na nedostatky, aby zabezpečily rozšíření a účinné využívání hlavních složek IACS. Tento akční plán obsahuje nedostatky, jež uvedl Účetní dvůr. Komise soustavně monitoruje správné provádění tohoto plánu. |
| --- | --- |

a) a b)

V roce 2005 Komise pokračovala ve svém rozšířeném programu auditu a ostatních opatření dohledu pro Řecko. Z celkového počtu 13 auditorských misí se 8 vykonalo v rámci systému IACS anebo s ním souvisejících opatření. Pokud byly zjištěny nedostatky, byly následovány postupy účetní závěrky.

Z iniciativy Komise řecké orgány vypracovaly akční plán zaměřený na nedostatky, aby zabezpečily rozšíření a účinné využívání hlavních složek IACS. Tento akční plán obsahuje nedostatky, jež uvedl Účetní dvůr. Komise soustavně monitoruje správné provádění tohoto plánu.

| c) | svazy zemědělců kontrolují zadávání všech údajů do počítačového systému. Žádné údaje v systému nejsou zabezpečeny a svazy zemědělců je mohou kdykoli před vyplácením pozměnit a skutečně je také pozměňují. Počítačový systém nezaznamenává, kdy a proč byly provedeny změny původních údajů. Mnohé z těchto změn nejsou regulérní, nelze je však přesně kvantifikovat; |
| --- | --- |

c)

svazy zemědělců kontrolují zadávání všech údajů do počítačového systému. Žádné údaje v systému nejsou zabezpečeny a svazy zemědělců je mohou kdykoli před vyplácením pozměnit a skutečně je také pozměňují. Počítačový systém nezaznamenává, kdy a proč byly provedeny změny původních údajů. Mnohé z těchto změn nejsou regulérní, nelze je však přesně kvantifikovat;

| c) | Komise opakovaně kritizovala roli zemědělských svazů při postupu předkládání žádostí a v červnu 2004 formálně požádala orgány, aby zavedly nový postup. Řecké orgány jej zahrnuly do svého akčního plánu pro provádění na rok 2006.
  Připomínka Účetního dvora je relevantní pouze do konce roku podávání žádostí 2004 (rozpočtový rok 2005). Pro žádosti na rok 2005 řecké orgány zavedly záznam pro audit, který jim umožňuje sledovat všechny změny původních údajů. |
| --- | --- |

c)

Komise opakovaně kritizovala roli zemědělských svazů při postupu předkládání žádostí a v červnu 2004 formálně požádala orgány, aby zavedly nový postup. Řecké orgány jej zahrnuly do svého akčního plánu pro provádění na rok 2006.

Připomínka Účetního dvora je relevantní pouze do konce roku podávání žádostí 2004 (rozpočtový rok 2005). Pro žádosti na rok 2005 řecké orgány zavedly záznam pro audit, který jim umožňuje sledovat všechny změny původních údajů.

| d) | Účetní dvůr odhalil, že zemědělci i nadále vykazují nadhodnocené plochy. |
| --- | --- |

d)

Účetní dvůr odhalil, že zemědělci i nadále vykazují nadhodnocené plochy.

| 5.11 | Vykázaná plocha, na kterou byla zemědělci vyplacena podpora, může být větší či menší než plocha změřená při inspekci, pokud je v mezích určité technické odchylky. Ve Slovinsku se však v případě vykázání nadhodnocené plochy nesprávně používá odchylka 4 %, což vede k přeplatkům. |
| --- | --- |

5.11

Vykázaná plocha, na kterou byla zemědělci vyplacena podpora, může být větší či menší než plocha změřená při inspekci, pokud je v mezích určité technické odchylky. Ve Slovinsku se však v případě vykázání nadhodnocené plochy nesprávně používá odchylka 4 %, což vede k přeplatkům.

| 5.11 | Útvary Komise už zjistily tento bod v průběhu svého šetření v březnu 2005 a v září 2005 dopisem informovaly členský stát. Tento bod a další zjištění jsou předmětem postupů účetní závěrky. |
| --- | --- |

5.11

Útvary Komise už zjistily tento bod v průběhu svého šetření v březnu 2005 a v září 2005 dopisem informovaly členský stát. Tento bod a další zjištění jsou předmětem postupů účetní závěrky.

Integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) v nových členských státech

| 5.12 | Hlavním prvkem IACS je systém identifikace zemědělských pozemků (Land Parcel Identification System – LPIS), který obsahuje registr veškeré zemědělské půdy. Ze sedmi členských států, které Účetní dvůr navštívil, si čtyři zvolily používání souboru několika souvisejících pozemků jako referenčního pozemku (17) v systému LPIS. Ostatní tři vymezily referenční pozemek jako katastrální pozemek. |
| --- | --- |

5.12

Hlavním prvkem IACS je systém identifikace zemědělských pozemků (Land Parcel Identification System – LPIS), který obsahuje registr veškeré zemědělské půdy. Ze sedmi členských států, které Účetní dvůr navštívil, si čtyři zvolily používání souboru několika souvisejících pozemků jako referenčního pozemku (17) v systému LPIS. Ostatní tři vymezily referenční pozemek jako katastrální pozemek.

| 5.13 | Audit Účetního dvora ukázal, že z auditovaných členských států, které používají systém jednotné platby na plochu (SAPS) a rozhodly se pro používání souborů několika spolu souvisejících pozemků jako referenčních pozemků, pouze v České republice obsahuje LPIS údaje o způsobilosti pro zemědělské pozemky. V ostatních členských státech obsahuje systém LPIS údaje o způsobilosti pouze pro referenční pozemky. Tyto členské státy však nevyžadovaly, aby žádost byla doložena údaji a byly k ní přiloženy doklady, které umožní každý zemědělský pozemek přesně lokalizovat a změřit (18), takže informace, které měly úřady k dispozici, byly nedostačující a neumožňovaly každý zemědělský pozemek spolehlivě identifikovat. Tento nedostatek ovlivnil schopnost kontrol odhalit chyby a předcházet jim a jejich účinnost. |
| --- | --- |

5.13

Audit Účetního dvora ukázal, že z auditovaných členských států, které používají systém jednotné platby na plochu (SAPS) a rozhodly se pro používání souborů několika spolu souvisejících pozemků jako referenčních pozemků, pouze v České republice obsahuje LPIS údaje o způsobilosti pro zemědělské pozemky. V ostatních členských státech obsahuje systém LPIS údaje o způsobilosti pouze pro referenční pozemky. Tyto členské státy však nevyžadovaly, aby žádost byla doložena údaji a byly k ní přiloženy doklady, které umožní každý zemědělský pozemek přesně lokalizovat a změřit (18), takže informace, které měly úřady k dispozici, byly nedostačující a neumožňovaly každý zemědělský pozemek spolehlivě identifikovat. Tento nedostatek ovlivnil schopnost kontrol odhalit chyby a předcházet jim a jejich účinnost.

| 5.13 | Pokud zemědělské pozemky spadají pod referenční pozemky anebo plochy a celková způsobilá plocha referenčního pozemku nebyla překročena, způsobilost zemědělského pozemku je v zásadě stanovena. |
| --- | --- |

5.13

Pokud zemědělské pozemky spadají pod referenční pozemky anebo plochy a celková způsobilá plocha referenčního pozemku nebyla překročena, způsobilost zemědělského pozemku je v zásadě stanovena.

V období 2004–2005 Komise provedla audity na místě v každém z nových členských států a i když zjistila nedostatky v některých systémech identifikace zemědělských pozemků (LPIS), se stupněm provádění v prvních letech je dostatečně spokojená. Účinnost křížových kontrol však závisí na kvalitě údajů zaznamenaných v systému identifikace zemědělských pozemků, proto Komise v rámci svých auditů zdůraznila potřebu snížení velikosti plochy a naznačila způsoby, kterými to lze dosáhnout. Z nejnovějších výměn je zjevné, že díky těmto doporučením se připravují významná zlepšení.

| 5.14 | V důsledku toho není vykázání nadhodnocené rozlohy zemědělských pozemků a/nebo vykázání téhož pozemku dvakrát odhaleno, dokud není vykázána nadhodnocená rozloha referenčního pozemku. Pozemky, které nebyly vykázány nebo je částečně vykázal pouze jeden zemědělec, mohou kompenzovat pozemky vykázané dvakrát či nadhodnocené pozemky vykázané jiným zemědělcem, takže skutečný rozsah nadhodnocení vykázané rozlohy nebo dvojího vykázání stejné rozlohy v rámci referenčního pozemku nelze přesně zjistit. Snížení podpory a sankce se proto neuplatňují vůbec či pouze v malém rozsahu (19). Například v Maďarsku a na Slovensku to vedlo k tomu, že v případech vykázání nadměrné rozlohy referenčních pozemků byla uložena libovolná snížení podpory a sankce, pokud nebylo možné připsat odpovědnost za vykázání nadměrné rozlohy pozemků konkrétnímu zemědělci. V žádném z navštívených členských států neexistovala povinnost zkontrolovat všechny vykázané pozemky v rámci souboru spolu souvisejících pozemků. |
| --- | --- |

5.14

V důsledku toho není vykázání nadhodnocené rozlohy zemědělských pozemků a/nebo vykázání téhož pozemku dvakrát odhaleno, dokud není vykázána nadhodnocená rozloha referenčního pozemku. Pozemky, které nebyly vykázány nebo je částečně vykázal pouze jeden zemědělec, mohou kompenzovat pozemky vykázané dvakrát či nadhodnocené pozemky vykázané jiným zemědělcem, takže skutečný rozsah nadhodnocení vykázané rozlohy nebo dvojího vykázání stejné rozlohy v rámci referenčního pozemku nelze přesně zjistit. Snížení podpory a sankce se proto neuplatňují vůbec či pouze v malém rozsahu (19). Například v Maďarsku a na Slovensku to vedlo k tomu, že v případech vykázání nadměrné rozlohy referenčních pozemků byla uložena libovolná snížení podpory a sankce, pokud nebylo možné připsat odpovědnost za vykázání nadměrné rozlohy pozemků konkrétnímu zemědělci. V žádném z navštívených členských států neexistovala povinnost zkontrolovat všechny vykázané pozemky v rámci souboru spolu souvisejících pozemků.

| 5.14 | Rizika, jež uvádí Účetní dvůr, jsou vlastně pro LPIS založená na fyzických plochách jak v nových, tak i ve starých členských státech, a je třeba jim čelit omezeními velikosti plochy. Použití návrhů map a jiného grafického materiálu dále tato rizika snižuje, ale v případě pochybností je třeba přezkoumat všechny pozemky v rámci plochy, což je doporučená praxe. |
| --- | --- |

5.14

Rizika, jež uvádí Účetní dvůr, jsou vlastně pro LPIS založená na fyzických plochách jak v nových, tak i ve starých členských státech, a je třeba jim čelit omezeními velikosti plochy. Použití návrhů map a jiného grafického materiálu dále tato rizika snižuje, ale v případě pochybností je třeba přezkoumat všechny pozemky v rámci plochy, což je doporučená praxe.

Komise je přesvědčená, že LPIS založený na fyzických plochách, pokud se správně používá, je nejvhodnějším nástrojem identifikace hranic přímo na místě (přičemž obecně je identifikace jednodušší než v případě LPIS založených na katastrální ploše).

| 5.15 | Při inspekcích na místě lze nadhodnocené a podhodnocené pozemky vzájemně vyrovnávat, není-li překročena katastrální plocha. V Polsku byla plocha vyměřená navíc ke katastrální ploše určitého pozemku použita pro vyrovnání deficitu plochy zjištěného u jiných pozemků. Finanční dopad této chyby nelze kvantifikovat. |
| --- | --- |

5.15

Při inspekcích na místě lze nadhodnocené a podhodnocené pozemky vzájemně vyrovnávat, není-li překročena katastrální plocha. V Polsku byla plocha vyměřená navíc ke katastrální ploše určitého pozemku použita pro vyrovnání deficitu plochy zjištěného u jiných pozemků. Finanční dopad této chyby nelze kvantifikovat.

| 5.15 | Tento problém Komise identifikovala a věnuje mu pozornost. |
| --- | --- |

5.15

Tento problém Komise identifikovala a věnuje mu pozornost.

| a) | Komise se problému bude věnovat během dvoustranného setkání s členskými státy. |
| --- | --- |

a)

Komise se problému bude věnovat během dvoustranného setkání s členskými státy.

| b) | Problému bude věnována pozornost při přezkumu uskutečněném útvary Komise. |
| --- | --- |

b)

Problému bude věnována pozornost při přezkumu uskutečněném útvary Komise.

| 5.16 | Další problémy byly zjištěny v: |
| --- | --- |

5.16

Další problémy byly zjištěny v:

| a) | Maďarsku – výsledky inspekcí nebyly vzaty v úvahu nebo nebyly vzaty v úvahu správně pro výpočet platby SAPS (20); |
| --- | --- |

a)

Maďarsku – výsledky inspekcí nebyly vzaty v úvahu nebo nebyly vzaty v úvahu správně pro výpočet platby SAPS (20);

| b) | Polsku – národní doplňkové platby (21) se uskutečňují za přísnějších podmínek než platby v rámci SAPS. Nejsou-li splněna národní kritéria, platby v rámci SAPS jsou sníženy stejným způsobem jako národní platby, ačkoli kritéria SAPS splněna byla. To není v souladu s legislativou EU. Administrativní křížové kontroly mimoto umožňují odchylky u rozdílů zjištěných mezi vykázanou plochou a způsobilou plochou registrovanou v LPIS, což je povoleno pouze u pozemků kontrolovaných na místě; |
| --- | --- |

b)

Polsku – národní doplňkové platby (21) se uskutečňují za přísnějších podmínek než platby v rámci SAPS. Nejsou-li splněna národní kritéria, platby v rámci SAPS jsou sníženy stejným způsobem jako národní platby, ačkoli kritéria SAPS splněna byla. To není v souladu s legislativou EU. Administrativní křížové kontroly mimoto umožňují odchylky u rozdílů zjištěných mezi vykázanou plochou a způsobilou plochou registrovanou v LPIS, což je povoleno pouze u pozemků kontrolovaných na místě;

| 5.17 | V pěti členských státech (22) nebylo vyhodnocení rizikových činitelů provedeno nebo zdokumentováno pro rok 2004 a neaplikovalo se na rok 2005 (relevantní pro rozpočtový rok 2006). |
| --- | --- |

5.17

V pěti členských státech (22) nebylo vyhodnocení rizikových činitelů provedeno nebo zdokumentováno pro rok 2004 a neaplikovalo se na rok 2005 (relevantní pro rozpočtový rok 2006).

| 5.17 | Útvary Komise od roku 2005 při setkání s členskými státy naléhaly, aby členské státy vyhodnocovaly analýzu rizika jako součást celkového plánu na zlepšení statistiky a jejího využívání. |
| --- | --- |

5.17

Útvary Komise od roku 2005 při setkání s členskými státy naléhaly, aby členské státy vyhodnocovaly analýzu rizika jako součást celkového plánu na zlepšení statistiky a jejího využívání.

| 5.18 | V rámci SAPS platí, že pokud celková podpora splatná v členském státě překročí finanční rámec tohoto státu, musí být úměrně tomu snížena podpora na hektar. Členské státy musely informovat Komisi o míře snížení podpory do 30. listopadu 2004. České orgány nebyly schopny doložit údaj o celkové vykázané ploše, která byla použita pro výpočet snížení podpory o 1,63 %. Maďarsko a Litva neoznámily ve stanovené lhůtě konečný koeficient snížení. |
| --- | --- |

5.18

V rámci SAPS platí, že pokud celková podpora splatná v členském státě překročí finanční rámec tohoto státu, musí být úměrně tomu snížena podpora na hektar. Členské státy musely informovat Komisi o míře snížení podpory do 30. listopadu 2004. České orgány nebyly schopny doložit údaj o celkové vykázané ploše, která byla použita pro výpočet snížení podpory o 1,63 %. Maďarsko a Litva neoznámily ve stanovené lhůtě konečný koeficient snížení.

| 5.18–5.19 | Komise se bude připomínkami Účetního dvora zabývat. |
| --- | --- |

5.18–5.19

Komise se bude připomínkami Účetního dvora zabývat.

| 5.19 | Podle příslušných předpisů se podpora v rámci SAPS vyplácí jednorázově v období mezi 16. říjnem 2004 a 30. dubnem 2005. Maďarsko provedlo platby dvě. Pro takovýto postup neexistuje žádný právní základ. |
| --- | --- |

5.19

Podle příslušných předpisů se podpora v rámci SAPS vyplácí jednorázově v období mezi 16. říjnem 2004 a 30. dubnem 2005. Maďarsko provedlo platby dvě. Pro takovýto postup neexistuje žádný právní základ.

| 5.20 | Ve vzorku 20 operací SAPS, které náhodně vybral Účetní dvůr, bylo zjištěno pět přeplatků s významnou chybovostí. Čtyři tyto přeplatky byly zapříčiněny vykázáním nadhodnocené plochy žadateli a pátý byl zahrnut do dodatku k žádosti předložené po lhůtě stanovené předpisy. |
| --- | --- |

5.20

Ve vzorku 20 operací SAPS, které náhodně vybral Účetní dvůr, bylo zjištěno pět přeplatků s významnou chybovostí. Čtyři tyto přeplatky byly zapříčiněny vykázáním nadhodnocené plochy žadateli a pátý byl zahrnut do dodatku k žádosti předložené po lhůtě stanovené předpisy.

| 5.20 | Komise přezkoumá zjištění Účetního dvora. |
| --- | --- |

5.20

Komise přezkoumá zjištění Účetního dvora.

Prémie na hospodářská zvířata

| 5.21 | Statistické údaje Komise o prémiích na hospodářská zvířata uvádějí počet zvířat vykázaných zemědělci, u nichž však inspektoři zjistili, že neexistují či nesplňují podmínky způsobilosti pro dotaci. Členské státy zkontrolovaly v rámci největšího režimu, prémií na krávy bez tržní produkce mléka (viz
  tabulka 5.3
  a 
  graf 5.4
  ), 14,9 % vykázaných zvířat, přičemž zjistili, že 1,8 % chybí nebo nesplňuje podmínky způsobilosti. V jednotlivých členských státech se toto procento u skotu liší velmi málo. V případě Itálie, Malty a Slovinska je však velmi vysoké (u prémií na krávy bez tržní produkce mléka v Itálii 11,4 % a ve Slovinsku 48,2 % a u zvláštních prémií na hovězí maso na Maltě 11,8 %, v Itálii 21,8 % a ve Slovinsku 56,2 %). |
| --- | --- |

5.21

Statistické údaje Komise o prémiích na hospodářská zvířata uvádějí počet zvířat vykázaných zemědělci, u nichž však inspektoři zjistili, že neexistují či nesplňují podmínky způsobilosti pro dotaci. Členské státy zkontrolovaly v rámci největšího režimu, prémií na krávy bez tržní produkce mléka (viz
  tabulka 5.3
  a 
  graf 5.4
  ), 14,9 % vykázaných zvířat, přičemž zjistili, že 1,8 % chybí nebo nesplňuje podmínky způsobilosti. V jednotlivých členských státech se toto procento u skotu liší velmi málo. V případě Itálie, Malty a Slovinska je však velmi vysoké (u prémií na krávy bez tržní produkce mléka v Itálii 11,4 % a ve Slovinsku 48,2 % a u zvláštních prémií na hovězí maso na Maltě 11,8 %, v Itálii 21,8 % a ve Slovinsku 56,2 %).

| 5.21 | I když lze souhlasit, že italské statistiky vykazují poměrně vysoké procento snížení, procento dotčených zemědělců v roce 2004 značně kleslo, což naznačuje, že problémy se týkají menšího počtu zemědělců. Tento problém budou sledovat italské orgány s cílem lépe odhalit důvody tohoto vysokého procentuálního podílu. |
| --- | --- |

5.21

I když lze souhlasit, že italské statistiky vykazují poměrně vysoké procento snížení, procento dotčených zemědělců v roce 2004 značně kleslo, což naznačuje, že problémy se týkají menšího počtu zemědělců. Tento problém budou sledovat italské orgány s cílem lépe odhalit důvody tohoto vysokého procentuálního podílu.

Kontroly týkající se Malty a Slovinska už odhalily, že statistiky nejsou spolehlivé, a Komise si vyžádala revidované statistiky.

Tabulka 5.3 – Inspekce IACS u prémií na krávy bez tržní produkce mléka – výsledky kontrol na místě v roce 2004 vztahující se na žádosti proplacené v roce 2005

| Členský stát | Zkontrolované žádosti | Zkontrolované žádosti částečně zamítnuté | Zkontrolované žádosti plně zamítnuté | Zkontrolovaná zvířata | Zkontrolovaná zamítnutá zvířata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový počet podaných žádostí | Počet | % | Počet | % | Počet | % | Celkový počet vykázaných zvířat | Počet | % | Počet | % |
| Belgie | 14 886 | 707 | 4,7 | 6 | 0,8 | 3 | 0,4 | 395 197 | 30 885 | 7,8 | 58 | 0,2 |
| Dánsko | 8 650 | 1 047 | 12,1 | 5 | 0,5 | 3 | 0,3 | 109 355 | 25 066 | 22,9 | 18 | 0,1 |
| Německo | 32 899 | 3 508 | 10,7 | 227 | 6,5 | 81 | 2,3 | 641 781 | 87 995 | 13,7 | 1 125 | 1,3 |
| Řecko | 10 849 | 3 728 | 34,4 | 201 | 5,4 | 22 | 0,6 | 209 825 | 125 424 | 59,8 | 1 179 | 0,9 |
| Španělsko | 59 800 | 5 195 | 8,7 | 293 | 5,6 | 44 | 0,8 | 1 758 858 | 311 213 | 17,7 | 4 188 | 1,3 |
| Francie | 117 249 | 13 958 | 11,9 | 1 024 | 7,3 | 217 | 1,6 | 4 214 721 | 548 148 | 13,0 | 2 181 | 0,4 |
| Irsko | 61 840 | 4 698 | 7,6 | 421 | 9,0 | 19 | 0,4 | 1 104 521 | 132 916 | 12,0 | 603 | 0,5 |
| Itálie | 55 850 | 8 443 | 15,1 | 212 | 2,5 | 288 | 3,4 | 763 119 | 122 665 | 16,1 | 13 954 | 11,4 |
| Lucembursko | 491 | 62 | 12,6 | 4 | 6,5 | 0 | 0,0 | 23 288 | 4 959 | 21,3 | 12 | 0,2 |
| Nizozemsko | 4 549 | 648 | 14,2 | 16 | 2,5 | 30 | 4,6 | 73 105 | 10 015 | 13,7 | 141 | 1,4 |
| Rakousko | 92 616 | 6 563 | 7,1 | 408 | 6,2 | 79 | 1,2 | 403 022 | 69 724 | 17,3 | 876 | 1,3 |
| Portugalsko | 24 849 | 2 792 | 11,2 | 91 | 3,3 | 41 | 1,5 | 364 386 | 59 322 | 16,3 | 345 | 0,6 |
| Finsko | 1 666 | 225 | 13,5 | 29 | 12,9 | 4 | 1,8 | 41 499 | 6 714 | 16,2 | 126 | 1,9 |
| Švédsko | 9 809 | 590 | 6,0 | 2 | 0,3 | 1 | 0,2 | 152 363 | 10 661 | 7,0 | 8 | 0,1 |
| Spojené království | 43 778 | 5 457 | 12,5 | 410 | 7,5 | 33 | 0,6 | 1 709 788 | 235 665 | 13,8 | 1 499 | 0,6 |
| Celkem EU-15 | 539 781 | 57 621 | 10,7 | 3 349 | 5,8 | 865 | 1,5 | 11 964 828 | 1 781 372 | 14,9 | 26 313 | 1,5 |
| Malta | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Slovinsko | 27 813 | 2 832 | 10,2 | 825 | 29,1 | 45 | 1,6 | 98 537 | 13 556 | 13,8 | 6 534 | 48,2 |
| Celkem EU-2 | 27 813 | 2 832 | 10,2 | 825 | 29,1 | 45 | 1,6 | 98 537 | 13 556 | 13,8 | 6 534 | 48,2 |
| Celkem 2004 – EU-17 | 567 594 | 60 453 | 10,7 | 4 174 | 6,9 | 910 | 1,5 | 12 063 365 | 1 794 928 | 14,9 | 32 847 | 1,8 |
| Celkem 2004 – EU-15 | 539 781 | 57 621 | 10,7 | 3 349 | 5,8 | 865 | 1,5 | 11 964 828 | 1 781 372 | 14,9 | 26 313 | 1,5 |
| Celkem 2003 – EU-15
   (23) | 522 146 | 66 340 | 12,7 | 4 596 | 6,9 | 1 683 | 2,5 | 11 998 677 | 2 060 855 | 17,2 | 25 052 | 1,2 |
| Celkem 2002 – EU-15 | 539 093 | 78 087 | 14,5 | 6 056 | 7,8 | 2 933 | 3,8 | 11 934 249 | 2 230 816 | 18,7 | 45 408 | 2,0 |
| Pozn. 1: Nárok se plně zamítá, je-li zjištěn rozdíl větší než 20 % mezi počtem nahlášených zvířat a počtem stanoveným jako způsobilý nebo když je rozdíl výsledkem nesrovnalostí způsobených záměrně.

  Pozn. 2: Test uskutečněný v roce N je směrodatný pro platby provedené v roce N + 1.

  Zdroj: Statistické údaje IACS, které členské státy poskytly GŘ AGRI. |

Členský stát

Zkontrolované žádosti

Zkontrolované žádosti částečně zamítnuté

Zkontrolované žádosti plně zamítnuté

Zkontrolovaná zvířata

Zkontrolovaná zamítnutá zvířata

Celkový počet podaných žádostí

Počet

%

Počet

%

Počet

%

Celkový počet vykázaných zvířat

Počet

%

Počet

%

Belgie

14 886

707

4,7

6

0,8

3

0,4

395 197

30 885

7,8

58

0,2

Dánsko

8 650

1 047

12,1

5

0,5

3

0,3

109 355

25 066

22,9

18

0,1

Německo

32 899

3 508

10,7

227

6,5

81

2,3

641 781

87 995

13,7

1 125

1,3

Řecko

10 849

3 728

34,4

201

5,4

22

0,6

209 825

125 424

59,8

1 179

0,9

Španělsko

59 800

5 195

8,7

293

5,6

44

0,8

1 758 858

311 213

17,7

4 188

1,3

Francie

117 249

13 958

11,9

1 024

7,3

217

1,6

4 214 721

548 148

13,0

2 181

0,4

Irsko

61 840

4 698

7,6

421

9,0

19

0,4

1 104 521

132 916

12,0

603

0,5

Itálie

55 850

8 443

15,1

212

2,5

288

3,4

763 119

122 665

16,1

13 954

11,4

Lucembursko

491

62

12,6

4

6,5

0

0,0

23 288

4 959

21,3

12

0,2

Nizozemsko

4 549

648

14,2

16

2,5

30

4,6

73 105

10 015

13,7

141

1,4

Rakousko

92 616

6 563

7,1

408

6,2

79

1,2

403 022

69 724

17,3

876

1,3

Portugalsko

24 849

2 792

11,2

91

3,3

41

1,5

364 386

59 322

16,3

345

0,6

Finsko

1 666

225

13,5

29

12,9

4

1,8

41 499

6 714

16,2

126

1,9

Švédsko

9 809

590

6,0

2

0,3

1

0,2

152 363

10 661

7,0

8

0,1

Spojené království

43 778

5 457

12,5

410

7,5

33

0,6

1 709 788

235 665

13,8

1 499

0,6

Celkem EU-15

539 781

57 621

10,7

3 349

5,8

865

1,5

11 964 828

1 781 372

14,9

26 313

1,5

Malta

0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0

0

0,0

0

0,0

Slovinsko

27 813

2 832

10,2

825

29,1

45

1,6

98 537

13 556

13,8

6 534

48,2

Celkem EU-2

27 813

2 832

10,2

825

29,1

45

1,6

98 537

13 556

13,8

6 534

48,2

Celkem 2004 – EU-17

567 594

60 453

10,7

4 174

6,9

910

1,5

12 063 365

1 794 928

14,9

32 847

1,8

Celkem 2004 – EU-15

539 781

57 621

10,7

3 349

5,8

865

1,5

11 964 828

1 781 372

14,9

26 313

1,5

Celkem 2003 – EU-15
   (23)

522 146

66 340

12,7

4 596

6,9

1 683

2,5

11 998 677

2 060 855

17,2

25 052

1,2

Celkem 2002 – EU-15

539 093

78 087

14,5

6 056

7,8

2 933

3,8

11 934 249

2 230 816

18,7

45 408

2,0

Pozn. 1: Nárok se plně zamítá, je-li zjištěn rozdíl větší než 20 % mezi počtem nahlášených zvířat a počtem stanoveným jako způsobilý nebo když je rozdíl výsledkem nesrovnalostí způsobených záměrně.

Pozn. 2: Test uskutečněný v roce N je směrodatný pro platby provedené v roce N + 1.

Zdroj: Statistické údaje IACS, které členské státy poskytly GŘ AGRI.

Image

| 5.22 | U prémií na ovce a kozy se počet navíc vykázaných zvířat snížil z 8,2 % v roce 2003 na 6,3 %. Itálie a Slovinsko mají významně vyšší chybovost u prémií na ovce a kozy (10 %, resp. 24,1 %) než ostatní členské státy (1,2 %). Účetní dvůr zjistil problémy v Řecku, ve Španělsku, Francii, Nizozemsku a ve Spojeném království. Seznamy stád nejsou správně vedeny. Nelze se na ně spolehnout, pokud jde o potvrzení, že byly splněny požadavky na dobu držení, nebo odsouhlasení žádosti o platbu s počtem ovcí zjištěných při inspekci. |
| --- | --- |

5.22

U prémií na ovce a kozy se počet navíc vykázaných zvířat snížil z 8,2 % v roce 2003 na 6,3 %. Itálie a Slovinsko mají významně vyšší chybovost u prémií na ovce a kozy (10 %, resp. 24,1 %) než ostatní členské státy (1,2 %). Účetní dvůr zjistil problémy v Řecku, ve Španělsku, Francii, Nizozemsku a ve Spojeném království. Seznamy stád nejsou správně vedeny. Nelze se na ně spolehnout, pokud jde o potvrzení, že byly splněny požadavky na dobu držení, nebo odsouhlasení žádosti o platbu s počtem ovcí zjištěných při inspekci.

| 5.22 | Pokud jde o zjištění v případě Itálie a Slovinska, odkazujeme na odpověď na bod 5.20. |
| --- | --- |

5.22

Pokud jde o zjištění v případě Itálie a Slovinska, odkazujeme na odpověď na bod 5.20.

Mise auditu Komise v Řecku, Španělsku, Francii, Nizozemsku a v ostatních členských státech v roce 2005 zjistily nedostatky týkající se vedení evidence stád ze strany zemědělců a tato zjištění se zohledňují v postupech účetní závěrky.

| 5.23 | Na Maltě bylo soustavně nesprávně vypočítáváno snížení podpory a sankce použitelné na prémie na skot a ovce. |
| --- | --- |

5.23

Na Maltě bylo soustavně nesprávně vypočítáváno snížení podpory a sankce použitelné na prémie na skot a ovce.

| 5.23 | Toto se bude sledovat v rámci postupu účetní závěrky po získání podrobností o zjištěních Účetního dvora. |
| --- | --- |

5.23

Toto se bude sledovat v rámci postupu účetní závěrky po získání podrobností o zjištěních Účetního dvora.

| 5.24 | Obecně jsou statistické údaje jednotlivých členských států pro prémie na hospodářská zvířata dosud méně spolehlivé než obdobné statistické údaje u žádostí o podporu na plochu. Riziko přeplatku je vyšší vzhledem k častým pohybům zvířat a složitým podmínkám režimu prémií na hospodářská zvířata. Testy Účetního dvora neprokázaly žádnou skutečnost, která by se významně lišila od statistických údajů IACS. |
| --- | --- |

5.24

Obecně jsou statistické údaje jednotlivých členských států pro prémie na hospodářská zvířata dosud méně spolehlivé než obdobné statistické údaje u žádostí o podporu na plochu. Riziko přeplatku je vyšší vzhledem k častým pohybům zvířat a složitým podmínkám režimu prémií na hospodářská zvířata. Testy Účetního dvora neprokázaly žádnou skutečnost, která by se významně lišila od statistických údajů IACS.

Olivový olej

| 5.25 | Účetní dvůr prověřoval devět plateb v rámci podpory produkce olivového oleje ve Španělsku, Řecku a Itálii (24) – tyto členské státy vykázaly přibližně 2 000 milionů EUR. Všechny operace obsahovaly buď přeplatek a/nebo jednu či více formálních chyb a v Itálii byly zjištěny dva případy neoprávněných plateb. Výsledky naznačují, že existují závažné nedostatky v kontrole režimu podpory produkce olivového oleje a obecněji že se nelze spolehnout na geografický informační systém (GIS) pro pěstování olivovníků. Tento systém leteckých snímků se používá k ověření existence pozemků s olivovníky. |
| --- | --- |

5.25

Účetní dvůr prověřoval devět plateb v rámci podpory produkce olivového oleje ve Španělsku, Řecku a Itálii (24) – tyto členské státy vykázaly přibližně 2 000 milionů EUR. Všechny operace obsahovaly buď přeplatek a/nebo jednu či více formálních chyb a v Itálii byly zjištěny dva případy neoprávněných plateb. Výsledky naznačují, že existují závažné nedostatky v kontrole režimu podpory produkce olivového oleje a obecněji že se nelze spolehnout na geografický informační systém (GIS) pro pěstování olivovníků. Tento systém leteckých snímků se používá k ověření existence pozemků s olivovníky.

| 5.25 | Geografický informační systém pro olivovníky je spolu s kontrolami lisoven jedním z prvků systému kontroly podpory produkce olivového oleje. Jeho použití je povinné od hospodářského roku 2003/04. Audity Komise provedené v souvislosti s postupem účetních závěrek od roku 2003 zjistily podobné nedostatky v členských státech auditovaných Účetním dvorem, které se týkají aktualizace GIS olivovníků, uplatňování sankcí vůči lisovnám a použití GIS olivovníků na kontrolu výnosů anebo uplatnění regulačních sankcí vůči výrobcům, kteří nahlašovali vyšší počet olivovníků, než je skutečnost. Členské státy jsou informovány a v současnosti probíhá postup účetní závěrky. Pokud se potvrdí riziko pro EZOZF, uplatní se finanční opravy. |
| --- | --- |

5.25

Geografický informační systém pro olivovníky je spolu s kontrolami lisoven jedním z prvků systému kontroly podpory produkce olivového oleje. Jeho použití je povinné od hospodářského roku 2003/04. Audity Komise provedené v souvislosti s postupem účetních závěrek od roku 2003 zjistily podobné nedostatky v členských státech auditovaných Účetním dvorem, které se týkají aktualizace GIS olivovníků, uplatňování sankcí vůči lisovnám a použití GIS olivovníků na kontrolu výnosů anebo uplatnění regulačních sankcí vůči výrobcům, kteří nahlašovali vyšší počet olivovníků, než je skutečnost. Členské státy jsou informovány a v současnosti probíhá postup účetní závěrky. Pokud se potvrdí riziko pro EZOZF, uplatní se finanční opravy.

| 5.26 | GIS měl být plně funkční od hospodářského roku 2003/04. Původně měla za osvědčení zavedení GIS odpovídat Komise, poté ale změnila příslušné předpisy, takže zavedení systému musely oznámit členské státy. Přestože členské státy zavedení systému potvrdily, Účetní dvůr zjistil, že nedostatečná aktualizace údajů v GIS (alfanumerická databáze, skutečný počet olivovníků, nová výsadba a produkční potenciál) ve všech členských státech jednoznačně prokazuje, že GIS nelze dosud považovat za plně funkční. To má významné důsledky, protože GIS pro pěstování olivovníků bude sloučen s IACS a bude se používat jako základ pro výpočet nároků na platby a pro řízení a kontrolu nového režimu jednotné platby (25) (platby pěstitelům oliv se budou vypočítávat na základě plochy). |
| --- | --- |

5.26

GIS měl být plně funkční od hospodářského roku 2003/04. Původně měla za osvědčení zavedení GIS odpovídat Komise, poté ale změnila příslušné předpisy, takže zavedení systému musely oznámit členské státy. Přestože členské státy zavedení systému potvrdily, Účetní dvůr zjistil, že nedostatečná aktualizace údajů v GIS (alfanumerická databáze, skutečný počet olivovníků, nová výsadba a produkční potenciál) ve všech členských státech jednoznačně prokazuje, že GIS nelze dosud považovat za plně funkční. To má významné důsledky, protože GIS pro pěstování olivovníků bude sloučen s IACS a bude se používat jako základ pro výpočet nároků na platby a pro řízení a kontrolu nového režimu jednotné platby (25) (platby pěstitelům oliv se budou vypočítávat na základě plochy).

| 5.26 | Nedostatky v GIS olivovníků jsou Komisi rovněž známy; ta potvrzuje obavy Účetního dvora ohledně provádění reformy. Při postupu účetní závěrky byla členským státům poskytnuta doporučení. Po provedení výdajů na nové režimy bude posouzeno riziko pro EZOZF a může dojít k finančním opravám. |
| --- | --- |

5.26

Nedostatky v GIS olivovníků jsou Komisi rovněž známy; ta potvrzuje obavy Účetního dvora ohledně provádění reformy. Při postupu účetní závěrky byla členským státům poskytnuta doporučení. Po provedení výdajů na nové režimy bude posouzeno riziko pro EZOZF a může dojít k finančním opravám.

| 5.27 | Průměrný výnos pro produkční oblast stanoví každý rok Komise. Pro Komisi je obtížné ověřit, že členské státy tyto průměry používají správně pro kontrolu způsobilosti vykazované produkce a neprovádějí neoprávněné platby (viz např. Itálie, bod 5.25). |
| --- | --- |

5.27

Průměrný výnos pro produkční oblast stanoví každý rok Komise. Pro Komisi je obtížné ověřit, že členské státy tyto průměry používají správně pro kontrolu způsobilosti vykazované produkce a neprovádějí neoprávněné platby (viz např. Itálie, bod 5.25).

| 5.27 | Soulad s průměrným výnosem není podmínkou způsobilosti k podpoře, ale je prostředkem kontroly skutečné výroby olivového oleje. Pokud výroba nad průměrný výnos není oprávněná, zemědělci lze zamítnout část jeho podpory. |
| --- | --- |

5.27

Soulad s průměrným výnosem není podmínkou způsobilosti k podpoře, ale je prostředkem kontroly skutečné výroby olivového oleje. Pokud výroba nad průměrný výnos není oprávněná, zemědělci lze zamítnout část jeho podpory.

Komise ve svých auditech požádala členské státy, aby prokázaly účinnost svých kontrol výnosů, a proti Itálii uplatnila, kromě jiného i na základě neexistence této kontroly, finanční opravy. Ve Španělsku a Řecku Komise kritizovala:

| — | přístup založený jen na jednom kritériu, který není podložen žádnou důkladnou analýzou, |
| --- | --- |

—

přístup založený jen na jednom kritériu, který není podložen žádnou důkladnou analýzou,

| — | zjevnou neúčinnost tohoto přístupu, protože většina kontrolované výroby byla nakonec zhodnocena jako oprávněná. |
| --- | --- |

—

zjevnou neúčinnost tohoto přístupu, protože většina kontrolované výroby byla nakonec zhodnocena jako oprávněná.

Rozvoj venkova

EU-15

| 5.28 | Výdaje na rozvoj venkova ze záruční sekce EZOZF činily v roce 2005 6 311 milionů EUR (13 % výdajů na SZP). To zahrnuje výdaje na agroenvironmentální režimy, vyrovnávací platby pro zemědělskou výrobu ve znevýhodněných oblastech, lesnictví, investice, podporu pro mladé zemědělce a zemědělce odcházející do důchodu. |
| --- | --- |

5.28

Výdaje na rozvoj venkova ze záruční sekce EZOZF činily v roce 2005 6 311 milionů EUR (13 % výdajů na SZP). To zahrnuje výdaje na agroenvironmentální režimy, vyrovnávací platby pro zemědělskou výrobu ve znevýhodněných oblastech, lesnictví, investice, podporu pro mladé zemědělce a zemědělce odcházející do důchodu.

| 5.29 | Většina nároků na podporu rozvoje venkova závisí na dodržování (často složitých) závazků přijatých příjemci, např. dodržování správných postupů zemědělského hospodaření, a vypočítává se na základě počtu využívaných hektarů. Audit Účetního dvora zjistil vysoký počet chyb vzniklých v důsledku toho, že zemědělci nedodrželi své závazky nebo orgány neověřily hlavní podmínky způsobilosti. |
| --- | --- |

5.29

Většina nároků na podporu rozvoje venkova závisí na dodržování (často složitých) závazků přijatých příjemci, např. dodržování správných postupů zemědělského hospodaření, a vypočítává se na základě počtu využívaných hektarů. Audit Účetního dvora zjistil vysoký počet chyb vzniklých v důsledku toho, že zemědělci nedodrželi své závazky nebo orgány neověřily hlavní podmínky způsobilosti.

| 5.29 | Komise podrobně přezkoumá problémy zjištěné Účetním dvorem poté, co získá odpovědi od členských států. |
| --- | --- |

5.29

Komise podrobně přezkoumá problémy zjištěné Účetním dvorem poté, co získá odpovědi od členských států.

Přechodný nástroj pro financování rozvoje venkova pro nové členské státy

| 5.30 | Nové členské státy mají zvláštní režim v oblasti rozvoje venkova (26) na podporu čtyř tzv. „doprovodných opatření“ (27) a některých zvláštních opatření pro rozvoj venkova (28) (v roce 2005 činily platby 1 069 milionů EUR). |
| --- | --- |

5.30

Nové členské státy mají zvláštní režim v oblasti rozvoje venkova (26) na podporu čtyř tzv. „doprovodných opatření“ (27) a některých zvláštních opatření pro rozvoj venkova (28) (v roce 2005 činily platby 1 069 milionů EUR).

| 5.31 | Finančně nejvýznamnějším opatřením v Polsku jsou znevýhodněné oblasti, na něž bylo v roce 2005 vyplaceno 225,8 milionů EUR. Jednou z podmínek způsobilosti u tohoto opatření je, že zemědělci musí používat správné postupy zemědělského hospodaření. Polský program rozvoje venkova stanoví za tímto účelem ověřitelné standardy, které se prověřují na místě v rámci pětiprocentních kontrol. Při tomto ověřování byla zjištěna vysoká míra nedodržování těchto standardů; 3 281 zemědělských podniků (9,6 % z celkového počtu zkontrolovaných zemědělských podniků) se dopustilo jednoho či více porušení těchto standardů. |
| --- | --- |

5.31

Finančně nejvýznamnějším opatřením v Polsku jsou znevýhodněné oblasti, na něž bylo v roce 2005 vyplaceno 225,8 milionů EUR. Jednou z podmínek způsobilosti u tohoto opatření je, že zemědělci musí používat správné postupy zemědělského hospodaření. Polský program rozvoje venkova stanoví za tímto účelem ověřitelné standardy, které se prověřují na místě v rámci pětiprocentních kontrol. Při tomto ověřování byla zjištěna vysoká míra nedodržování těchto standardů; 3 281 zemědělských podniků (9,6 % z celkového počtu zkontrolovaných zemědělských podniků) se dopustilo jednoho či více porušení těchto standardů.

| 5.32 | Podle polských právních předpisů je zemědělec při prvním porušení pouze upozorněn a nejsou mu uloženy žádné sankce. Tak tomu bylo u všech zemědělců, takže nebyly získány zpět žádné částky, ani nebyly použity sankce. To není v souladu s právem EU – porušení podmínky způsobilosti podle nařízení Rady (29) by mělo vést ke snížení splatných částek. Celková hodnota plateb, jichž se to týkalo, činila 0,8 milionu EUR. |
| --- | --- |

5.32

Podle polských právních předpisů je zemědělec při prvním porušení pouze upozorněn a nejsou mu uloženy žádné sankce. Tak tomu bylo u všech zemědělců, takže nebyly získány zpět žádné částky, ani nebyly použity sankce. To není v souladu s právem EU – porušení podmínky způsobilosti podle nařízení Rady (29) by mělo vést ke snížení splatných částek. Celková hodnota plateb, jichž se to týkalo, činila 0,8 milionu EUR.

| 5.32 | Komise už tento problém zaznamenala a postup účetní závěrky probíhá a může mít za následek finanční opravy. |
| --- | --- |

5.32

Komise už tento problém zaznamenala a postup účetní závěrky probíhá a může mít za následek finanční opravy.

Vývozní náhrady

| 5.33 | Vývozní náhrady vyplácené vývozcům zemědělských výrobků v EU pokrývají rozdíl mezi vnitřními cenami EU a světovými tržními cenami a umožňují zbavit se přebytků produkce EU na světových trzích (30). V roce 2005 připadaly na náhrady přibližně 3 miliardy EUR (7,5 % výdajů na SZP). Členské státy musí fyzicky zkontrolovat 5 % vývozů, aby se ujistily, že jsou správně popsány a mají nárok na vyplacení požadovaných vývozních náhrad. Členské státy musí provádět rovněž kontroly na místě výstupu z EU, pokud se tento liší od místa, v němž bylo zboží předloženo k fyzické kontrole (kontroly záměny). Komise monitoruje kvalitu a počet těchto kontrol. |
| --- | --- |

5.33

Vývozní náhrady vyplácené vývozcům zemědělských výrobků v EU pokrývají rozdíl mezi vnitřními cenami EU a světovými tržními cenami a umožňují zbavit se přebytků produkce EU na světových trzích (30). V roce 2005 připadaly na náhrady přibližně 3 miliardy EUR (7,5 % výdajů na SZP). Členské státy musí fyzicky zkontrolovat 5 % vývozů, aby se ujistily, že jsou správně popsány a mají nárok na vyplacení požadovaných vývozních náhrad. Členské státy musí provádět rovněž kontroly na místě výstupu z EU, pokud se tento liší od místa, v němž bylo zboží předloženo k fyzické kontrole (kontroly záměny). Komise monitoruje kvalitu a počet těchto kontrol.

| 5.34 | S ohledem na čas potřebný na dokončení postupů schvalování nebyly nedostatky zjištěné Komisí při auditech v členských státech v roce 2004 (31) dosud předmětem konečného rozhodnutí, zda bude či nebude uložena finanční oprava. V roce 2005 byly zjištěny problémy týkající se upozorňování předem na kontroly v Belgii. |
| --- | --- |

5.34

S ohledem na čas potřebný na dokončení postupů schvalování nebyly nedostatky zjištěné Komisí při auditech v členských státech v roce 2004 (31) dosud předmětem konečného rozhodnutí, zda bude či nebude uložena finanční oprava. V roce 2005 byly zjištěny problémy týkající se upozorňování předem na kontroly v Belgii.

| 5.34 | Mezitím byla ukončena dvě šetření bez finanční opravy (Polsko a Litva). U ostatních šetření, při kterých se zjistily nedostatky, probíhají postupy účetní závěrky (Irsko, Itálie, Nizozemí, Francie, Španělsko, Německo, Spojené království) a mohou mít za následek finanční opravy. |
| --- | --- |

5.34

Mezitím byla ukončena dvě šetření bez finanční opravy (Polsko a Litva). U ostatních šetření, při kterých se zjistily nedostatky, probíhají postupy účetní závěrky (Irsko, Itálie, Nizozemí, Francie, Španělsko, Německo, Spojené království) a mohou mít za následek finanční opravy.

| 5.35 | Audit Účetního dvora týkající se fyzických kontrol a/nebo kontrol záměny v 11 členských státech od roku 2004 do roku 2006 dospěl k závěru, že: |
| --- | --- |

5.35

Audit Účetního dvora týkající se fyzických kontrol a/nebo kontrol záměny v 11 členských státech od roku 2004 do roku 2006 dospěl k závěru, že:

| 5.35 | |
| --- | --- |

5.35

| a) | nebyl systematicky dodržován základní požadavek, aby vývozci nebyli na tyto kontroly v místě nakládky ani neformálně upozorňováni předem (Belgie, Dánsko, Německo, Francie, Itálie, Nizozemsko, Spojené království); |
| --- | --- |

a)

nebyl systematicky dodržován základní požadavek, aby vývozci nebyli na tyto kontroly v místě nakládky ani neformálně upozorňováni předem (Belgie, Dánsko, Německo, Francie, Itálie, Nizozemsko, Spojené království);

| a) | Útvary Komise při svých šetřeních na místě zjistily, že načasování fyzických kontrol se stalo příliš předvídatelné. To je důvod, proč byly členské státy na zasedání Výboru pro obchodní mechanismy v březnu 2005 upozorněny, že by měly měnit čas příchodu při vykonávání fyzických kontrol v prostorách vývozců a dokument k tomuto bodu (D(2005) 12998) byl prodiskutován Výborem pro obchodní mechanismy v červnu 2005. Uvažuje se o způsobech, kterými se toto stanoví jako závazné. |
| --- | --- |

a)

Útvary Komise při svých šetřeních na místě zjistily, že načasování fyzických kontrol se stalo příliš předvídatelné. To je důvod, proč byly členské státy na zasedání Výboru pro obchodní mechanismy v březnu 2005 upozorněny, že by měly měnit čas příchodu při vykonávání fyzických kontrol v prostorách vývozců a dokument k tomuto bodu (D(2005) 12998) byl prodiskutován Výborem pro obchodní mechanismy v červnu 2005. Uvažuje se o způsobech, kterými se toto stanoví jako závazné.

| b) | objevovaly se závažné nedostatky v ověřování přísad použitých při výrobě zboží, které není uvedeno v příloze I, např. trvanlivé pečivo, cukrovinky, whisky atd., na něž se vyplácejí vývozní náhrady (Belgie, Německo, Francie (32), Itálie (32), Spojené království (32)); |
| --- | --- |

b)

objevovaly se závažné nedostatky v ověřování přísad použitých při výrobě zboží, které není uvedeno v příloze I, např. trvanlivé pečivo, cukrovinky, whisky atd., na něž se vyplácejí vývozní náhrady (Belgie, Německo, Francie (32), Itálie (32), Spojené království (32));

| b) | Útvary Komise přezkoumají zjištění Účetního dvora a odpovědi členských států a přijmou příslušná opatření. |
| --- | --- |

b)

Útvary Komise přezkoumají zjištění Účetního dvora a odpovědi členských států a přijmou příslušná opatření.

| c) | nadměrný počet fyzických kontrol byl proveden u zásilek, u nichž žádost o vývozní náhradu činila méně než 200 EUR (33). Podle předpisů by tyto operace měly být vyloučeny, pokud nejde o prevenci podvodů nebo zneužití; |
| --- | --- |

c)

nadměrný počet fyzických kontrol byl proveden u zásilek, u nichž žádost o vývozní náhradu činila méně než 200 EUR (33). Podle předpisů by tyto operace měly být vyloučeny, pokud nejde o prevenci podvodů nebo zneužití;

| c) | Útvary Komise ověřují tento aspekt jakou běžnou část svých auditů fyzických kontrol. Zatímco některé členské státy vykonávají kontroly vývozu pod hranicí minimální velikosti, útvary Komise nezískaly žádný důkaz o tom, že tak konají na úkor minimálního požadavku kontrol vývozu nad prahovými hodnotami. |
| --- | --- |

c)

Útvary Komise ověřují tento aspekt jakou běžnou část svých auditů fyzických kontrol. Zatímco některé členské státy vykonávají kontroly vývozu pod hranicí minimální velikosti, útvary Komise nezískaly žádný důkaz o tom, že tak konají na úkor minimálního požadavku kontrol vývozu nad prahovými hodnotami.

| d) | neprovádějí se kontroly záměny na místě výstupu z EU u značného počtu zásilek, které byly opatřeny celní závěrou, přestože nebyly fyzicky zkontrolovány v místě nakládky (34). Zejména Dánsko (35) a Nizozemsko umožnily, aby schválení vývozci opatřovali zásilky celní závěrou sami; |
| --- | --- |

d)

neprovádějí se kontroly záměny na místě výstupu z EU u značného počtu zásilek, které byly opatřeny celní závěrou, přestože nebyly fyzicky zkontrolovány v místě nakládky (34). Zejména Dánsko (35) a Nizozemsko umožnily, aby schválení vývozci opatřovali zásilky celní závěrou sami;

| d) | Čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 2090/2005 stanoví, že se nevykoná žádná kontrola záměny, pokud celní úřad zaplomboval dopravní prostředky. Komise však v březnu 2002 ve Výboru pro obchodní mechanismy zdůraznila, že plomba autorizovaného obchodníka nemůže nahradit plombu celního úřadu.
  Útvary Komise zkoumají návrh Účetního dvora vyloučit ze vzorků na kontroly záměn pouze ty zásilky, které prošly fyzickou kontrolou. Komise prozkoumá zjištění Účetního dvora týkající se Dánska a Nizozemska a odpovědi těchto členských států a v případě potřeby je dále prošetří. |
| --- | --- |

d)

Čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 2090/2005 stanoví, že se nevykoná žádná kontrola záměny, pokud celní úřad zaplomboval dopravní prostředky. Komise však v březnu 2002 ve Výboru pro obchodní mechanismy zdůraznila, že plomba autorizovaného obchodníka nemůže nahradit plombu celního úřadu.

Útvary Komise zkoumají návrh Účetního dvora vyloučit ze vzorků na kontroly záměn pouze ty zásilky, které prošly fyzickou kontrolou. Komise prozkoumá zjištění Účetního dvora týkající se Dánska a Nizozemska a odpovědi těchto členských států a v případě potřeby je dále prošetří.

| e) | jelikož ve Spojeném království a v některých francouzských přístavech byla fyzická přítomnost celních úředníků na místě převzetí zboží pod celní dohled na celním úřadu výstupu z EU nahrazena počítačovými inventárními systémy, neprovádějí se nutné kontroly, zda celní závěry nebyly poškozeny nebo odstraněny. |
| --- | --- |

e)

jelikož ve Spojeném království a v některých francouzských přístavech byla fyzická přítomnost celních úředníků na místě převzetí zboží pod celní dohled na celním úřadu výstupu z EU nahrazena počítačovými inventárními systémy, neprovádějí se nutné kontroly, zda celní závěry nebyly poškozeny nebo odstraněny.

| e) | Podle čl. 10 odst. 2a) nařízení (ES) č. 2090/2002 se nevyžaduje kontrola 100 % celních závěr. Komise zastává názor, že systematické kontroly závěrů celními úřady při vstupu do přístavů jsou užitečné, ale lze je nahradit, pokud mají celní útvary dostatečné informace z jiných zdrojů, jež jsou věrohodné. |
| --- | --- |

e)

Podle čl. 10 odst. 2a) nařízení (ES) č. 2090/2002 se nevyžaduje kontrola 100 % celních závěr. Komise zastává názor, že systematické kontroly závěrů celními úřady při vstupu do přístavů jsou užitečné, ale lze je nahradit, pokud mají celní útvary dostatečné informace z jiných zdrojů, jež jsou věrohodné.

| 5.36 | Účetní dvůr dospěl k závěru, že v těchto oblastech je zapotřebí významného zlepšení, než bude možno získat jistotu, že systém fyzických kontrol u zásilek, na něž se vztahují vývozní náhrady, funguje uspokojivě. Účetní dvůr není dále schopen potvrdit, že se kontroly prováděly v požadovaném počtu v rozpočtovém roce EZOZF 2005 a že byly ověřeny a byly provedeny případné opravy, jelikož do 30. dubna 2006 Komise tyto údaje neměla k dispozici. |
| --- | --- |

5.36

Účetní dvůr dospěl k závěru, že v těchto oblastech je zapotřebí významného zlepšení, než bude možno získat jistotu, že systém fyzických kontrol u zásilek, na něž se vztahují vývozní náhrady, funguje uspokojivě. Účetní dvůr není dále schopen potvrdit, že se kontroly prováděly v požadovaném počtu v rozpočtovém roce EZOZF 2005 a že byly ověřeny a byly provedeny případné opravy, jelikož do 30. dubna 2006 Komise tyto údaje neměla k dispozici.

| 5.36 | Komise zastává názor, že systém fyzických kontrol a kontrol záměny již funguje tak, že přispívá k poskytování přiměřené záruky u základních transakcí. S cílem dále zlepšovat systém však Komise zamýšlí pozměnit právní předpisy o fyzických kontrolách, aby vypracovala méně předvídatelný systém kontrol a snížila riziko záměny. |
| --- | --- |

5.36

Komise zastává názor, že systém fyzických kontrol a kontrol záměny již funguje tak, že přispívá k poskytování přiměřené záruky u základních transakcí. S cílem dále zlepšovat systém však Komise zamýšlí pozměnit právní předpisy o fyzických kontrolách, aby vypracovala méně předvídatelný systém kontrol a snížila riziko záměny.

Pokud jde o ostatní slabá místa rozpoznaná Účetním dvorem, Komise přezkoumá zjištění Účetního dvora a odpovědi členských států a v případě potřeby vykoná příslušná opatření.

Následné kontroly subvencí vyplacených obchodníkům a zpracovatelům

| 5.37 | Od členských států se vyžaduje (36), aby prováděly roční programy kontrol po uskutečnění plateb týkající se obchodní dokumentace u řady dotací v rámci SZP, včetně vývozních náhrad, dotací na zpracování a na transformaci, zpracování bavlny, olivového oleje a tabáku a některých výdajů na rozvoj venkova. Členské státy se musí ujistit, že k operacím došlo a že byly provedeny správně, a musí přijmout opatření k zpětnému získání částek, které byly vyplaceny v důsledku nesrovnalosti nebo nedbalosti. |
| --- | --- |

5.37

Od členských států se vyžaduje (36), aby prováděly roční programy kontrol po uskutečnění plateb týkající se obchodní dokumentace u řady dotací v rámci SZP, včetně vývozních náhrad, dotací na zpracování a na transformaci, zpracování bavlny, olivového oleje a tabáku a některých výdajů na rozvoj venkova. Členské státy se musí ujistit, že k operacím došlo a že byly provedeny správně, a musí přijmout opatření k zpětnému získání částek, které byly vyplaceny v důsledku nesrovnalosti nebo nedbalosti.

| 5.38 | Monitorování ze strany Komise zahrnuje dohled a koordinaci, které mají zajistit, aby analýzy rizika a kontrolní programy členských států byly přiměřené. Dále zahrnuje analýzu příslušných zpráv a jiných dokumentů, které členské státy poskytují, a může zahrnovat také návštěvy členských států s cílem zkontrolovat provádění nařízení na místě. Účetní dvůr zjistil, že v roce 2005 Komise: |
| --- | --- |

5.38

Monitorování ze strany Komise zahrnuje dohled a koordinaci, které mají zajistit, aby analýzy rizika a kontrolní programy členských států byly přiměřené. Dále zahrnuje analýzu příslušných zpráv a jiných dokumentů, které členské státy poskytují, a může zahrnovat také návštěvy členských států s cílem zkontrolovat provádění nařízení na místě. Účetní dvůr zjistil, že v roce 2005 Komise:

| 5.38 | |
| --- | --- |

5.38

| a) | učinila pokrok při monitorování a analýze předložených dokumentů, stále však nemůže poskytnout úplné a srovnatelné informace o zkontrolovaných operacích a o hodnotě zjištěných a uhrazených nesrovnalostí. Provedla změny právních předpisů ke zlepšení podávání zpráv o výsledcích kontrol prováděných po uskutečnění plateb, ale účinky těchto změn nejsou dosud známy; |
| --- | --- |

a)

učinila pokrok při monitorování a analýze předložených dokumentů, stále však nemůže poskytnout úplné a srovnatelné informace o zkontrolovaných operacích a o hodnotě zjištěných a uhrazených nesrovnalostí. Provedla změny právních předpisů ke zlepšení podávání zpráv o výsledcích kontrol prováděných po uskutečnění plateb, ale účinky těchto změn nejsou dosud známy;

| a) | Komise vítá, že Účetní dvůr ocenil úsilí, které bylo vynaloženo na zlepšení kontrol, jež členské státy vykazují po uskutečnění plateb, stejně jako úsilí vynaložené na zlepšení monitorování a analýzy předložených dokumentů.
  Komise zastává názor, že již dostává dostatečné informace týkající se testovaných transakcí a zjištěných nesrovnalostí.
  Vykazování se dále zlepšilo zavedením nařízení (ES) č. 40/2006, které umožňuje stanovit pro všechny kategorie výdajů potenciální úroveň nesrovnalostí. |
| --- | --- |

a)

Komise vítá, že Účetní dvůr ocenil úsilí, které bylo vynaloženo na zlepšení kontrol, jež členské státy vykazují po uskutečnění plateb, stejně jako úsilí vynaložené na zlepšení monitorování a analýzy předložených dokumentů.

Komise zastává názor, že již dostává dostatečné informace týkající se testovaných transakcí a zjištěných nesrovnalostí.

Vykazování se dále zlepšilo zavedením nařízení (ES) č. 40/2006, které umožňuje stanovit pro všechny kategorie výdajů potenciální úroveň nesrovnalostí.

| b) | opět provedla zvláštní auditní návštěvy ve třech členských státech, aby zkontrolovala provádění nařízení. Tyto auditní návštěvy nezahrnovaly veškerá rizika nebo dostatečný počet kontrol členských států, jež by umožnil posoudit soulad s nařízením a kvalitu provedených kontrol. Tři další audity se týkaly posouzení připravenosti nových členských států uplatňovat nařízení a 19 auditů shody se týkalo přezkumu nejméně jedné kontroly po uskutečnění platby v rámci provedené práce. Při těchto auditech shody nebyla použita standardní metodika nebo formát zprávy pro auditované kontroly, což omezilo srovnatelnost a provedení smysluplné analýzy; |
| --- | --- |

b)

opět provedla zvláštní auditní návštěvy ve třech členských státech, aby zkontrolovala provádění nařízení. Tyto auditní návštěvy nezahrnovaly veškerá rizika nebo dostatečný počet kontrol členských států, jež by umožnil posoudit soulad s nařízením a kvalitu provedených kontrol. Tři další audity se týkaly posouzení připravenosti nových členských států uplatňovat nařízení a 19 auditů shody se týkalo přezkumu nejméně jedné kontroly po uskutečnění platby v rámci provedené práce. Při těchto auditech shody nebyla použita standardní metodika nebo formát zprávy pro auditované kontroly, což omezilo srovnatelnost a provedení smysluplné analýzy;

| b) | Komise zastává názor, že počet kontrol po uskutečnění plateb přezkoumaných v roce 2005 byl dostatečný a v souladu s cíli auditů.
  V roce 2006 již Komise uskutečnila 3 zvláštní mise zaměřené na kontroly uskutečněných plateb podle nařízení (EHS) č. 4045/89 v Itálii, Dánsku a Nizozemsku. Další mise jsou plánovány na podzim 2006. Útvary posuzující soulad pokračovaly v roce 2006 v kontrole uplatňování nařízení 4045/89 jako součást svých misí týkajících se specifických odvětvových otázek. |
| --- | --- |

b)

Komise zastává názor, že počet kontrol po uskutečnění plateb přezkoumaných v roce 2005 byl dostatečný a v souladu s cíli auditů.

V roce 2006 již Komise uskutečnila 3 zvláštní mise zaměřené na kontroly uskutečněných plateb podle nařízení (EHS) č. 4045/89 v Itálii, Dánsku a Nizozemsku. Další mise jsou plánovány na podzim 2006. Útvary posuzující soulad pokračovaly v roce 2006 v kontrole uplatňování nařízení 4045/89 jako součást svých misí týkajících se specifických odvětvových otázek.

| c) | zahájila posouzení rozsahu nedokončených plánovaných kontrol v některých členských státech (tuto záležitost zdůraznil Účetní dvůr v předchozích zprávách). První výsledky potvrdily neprovedení požadovaného minimálního počtu kontrol po uskutečnění plateb ve čtyřech členských státech, dosud však nebyla provedena žádná nápravná opatření; |
| --- | --- |

c)

zahájila posouzení rozsahu nedokončených plánovaných kontrol v některých členských státech (tuto záležitost zdůraznil Účetní dvůr v předchozích zprávách). První výsledky potvrdily neprovedení požadovaného minimálního počtu kontrol po uskutečnění plateb ve čtyřech členských státech, dosud však nebyla provedena žádná nápravná opatření;

| c) | Komise ve skutečnosti již odhadla rozsah nedostatků. Nápravné opatření bylo iniciováno prostřednictvím misí do dvou členských států, v kterých jsou nedostatky nejzávažnější. Tyto dva členské státy byly požádány, aby vypracovaly akční plány na vyřešení těchto nedostatků. Tyto akční plány zahrnující jasné stanovení počtu nevykonaných kontrol ve vztahu k dostupným zdrojům, včetně jasných lhůt, je třeba oznámit Komisi a jejich provádění bude podrobně sledováno. |
| --- | --- |

c)

Komise ve skutečnosti již odhadla rozsah nedostatků. Nápravné opatření bylo iniciováno prostřednictvím misí do dvou členských států, v kterých jsou nedostatky nejzávažnější. Tyto dva členské státy byly požádány, aby vypracovaly akční plány na vyřešení těchto nedostatků. Tyto akční plány zahrnující jasné stanovení počtu nevykonaných kontrol ve vztahu k dostupným zdrojům, včetně jasných lhůt, je třeba oznámit Komisi a jejich provádění bude podrobně sledováno.

| d) | není s to plně změřit úspěch či neúspěch nařízení, pokud jde o odhalování a zpětné získání neoprávněných plateb (37)
   (38). |
| --- | --- |

d)

není s to plně změřit úspěch či neúspěch nařízení, pokud jde o odhalování a zpětné získání neoprávněných plateb (37)
   (38).

| d) | Komise se domnívá, že může měřit úspěch nařízení, pokud jde o odhalování potenciálně nesprávných plateb. |
| --- | --- |

d)

Komise se domnívá, že může měřit úspěch nařízení, pokud jde o odhalování potenciálně nesprávných plateb.

| 5.39 | V rámci kontroly nápravných opatření přijatých na základě auditů z roku 2003 Účetní dvůr znovu navštívil sedm členských států, aby posoudil dosažený pokrok. Ačkoli při těchto kontrolách Účetní dvůr zjistil, že se zlepšila celková kvalita prověřovaných kontrol, přetrvávaly nedostatky ve zpětném získávání neoprávněných plateb zjištěných při kontrolách a nebyly včas dokončeny plánované kontroly po uskutečnění platby. Ve dvou členských státech nebyl trvale dodržován minimální počet těchto kontrol. |
| --- | --- |

5.39

V rámci kontroly nápravných opatření přijatých na základě auditů z roku 2003 Účetní dvůr znovu navštívil sedm členských států, aby posoudil dosažený pokrok. Ačkoli při těchto kontrolách Účetní dvůr zjistil, že se zlepšila celková kvalita prověřovaných kontrol, přetrvávaly nedostatky ve zpětném získávání neoprávněných plateb zjištěných při kontrolách a nebyly včas dokončeny plánované kontroly po uskutečnění platby. Ve dvou členských státech nebyl trvale dodržován minimální počet těchto kontrol.

| 5.39 | Komise vítá, že Účetní dvůr uznal dosažené zlepšení. |
| --- | --- |

5.39

Komise vítá, že Účetní dvůr uznal dosažené zlepšení.

Získání neoprávněných plateb není v odpovědnosti těch, kteří vykonávají kontroly uskutečněných plateb, ale platebních agentur.

Pokud jde o přetrvávající zpoždění při vykonávání kontrol ve dvou členských státech, Komise iniciovala nápravná opatření, jak je uvedeno v odpovědi na bod 5.38 c).

| 5.40 | Podle příslušných předpisů se kontroly po uskutečnění plateb u operací provedených v roce 2005 budou provádět v období od července 2006 do července 2007. Tyto kontroly se mohou vztahovat nejen na operace provedené v roce 2005. Výsledky budou Komisi oznámeny nejpozději do 1. ledna 2008. Poté je Komise přezkoumá a může rozhodnout o vyloučení výdajů. Proto Účetní dvůr nemůže získat jistotu, pokud jde o operace EZOZF za rok 2005. |
| --- | --- |

5.40

Podle příslušných předpisů se kontroly po uskutečnění plateb u operací provedených v roce 2005 budou provádět v období od července 2006 do července 2007. Tyto kontroly se mohou vztahovat nejen na operace provedené v roce 2005. Výsledky budou Komisi oznámeny nejpozději do 1. ledna 2008. Poté je Komise přezkoumá a může rozhodnout o vyloučení výdajů. Proto Účetní dvůr nemůže získat jistotu, pokud jde o operace EZOZF za rok 2005.

| 5.40 | Komise se domnívá, že z kontrol uskutečněných plateb lze odvodit záruky, protože samotný systém kontrol funguje. Kromě toho se nařízením (EHS) č. 4045/89 stanoví systém následných kontrol v rámci celkového systému pro řízení a kontrolu zemědělských výdajů, jak je podrobně uvedeno v odpovědi na bod 5.59. Je to dodatečná úroveň kontrol ke kontrolám před uskutečněním plateb (které ve většině případů opatření již poskytují dostatečnou záruku). |
| --- | --- |

5.40

Komise se domnívá, že z kontrol uskutečněných plateb lze odvodit záruky, protože samotný systém kontrol funguje. Kromě toho se nařízením (EHS) č. 4045/89 stanoví systém následných kontrol v rámci celkového systému pro řízení a kontrolu zemědělských výdajů, jak je podrobně uvedeno v odpovědi na bod 5.59. Je to dodatečná úroveň kontrol ke kontrolám před uskutečněním plateb (které ve většině případů opatření již poskytují dostatečnou záruku).

| 5.41 | Zjištění auditů Účetního dvora provedených u Komise a v členských státech ukazují, že ačkoli se systém kontrol po uskutečnění plateb zlepšil, neprovedení kontrol v některých členských státech omezuje možnost získání jistoty, pokud jde o legalitu a správnost plateb provedených v předchozích letech v těchto členských státech. |
| --- | --- |

5.41

Zjištění auditů Účetního dvora provedených u Komise a v členských státech ukazují, že ačkoli se systém kontrol po uskutečnění plateb zlepšil, neprovedení kontrol v některých členských státech omezuje možnost získání jistoty, pokud jde o legalitu a správnost plateb provedených v předchozích letech v těchto členských státech.

| 5.41 | Přestože Komise vítá uznání Účetního dvora za dosáhnuté zlepšení, domnívá se, že lze dosáhnout záruky právnosti a řádnosti uskutečněných plateb. |
| --- | --- |

5.41

Přestože Komise vítá uznání Účetního dvora za dosáhnuté zlepšení, domnívá se, že lze dosáhnout záruky právnosti a řádnosti uskutečněných plateb.

Celkový řídicí a kontrolní systém zemědělských výdajů, jak je uvedeno v odpovědi na bod 5.59, poskytuje přiměřenou záruku, pokud jde o účinné řízení rizika vzniku chyb u právnosti a řádnosti základních transakcí v zemědělství.

Nařízením (EHS) č. 4045/89 se stanoví systém následných kontrol, který je skutečně dodatečnou úrovní kontrol ke kontrolám uskutečněných plateb.

Schválení účetní závěrky ze strany Komise

| 5.42 | Jedním z prvků, které Komise považuje za významné pro odpovídající kontrolu sdíleného řízení v oblasti zemědělství, jsou audity prováděné odděleními pro schvalování účetních závěrek, na jejichž základě přijímá Komise rozhodnutí o schválení finančních výkazů a rozhodnutí o shodě. |
| --- | --- |

5.42

Jedním z prvků, které Komise považuje za významné pro odpovídající kontrolu sdíleného řízení v oblasti zemědělství, jsou audity prováděné odděleními pro schvalování účetních závěrek, na jejichž základě přijímá Komise rozhodnutí o schválení finančních výkazů a rozhodnutí o shodě.

| 5.43 | Každoroční rozhodnutí Komise o schválení finančních výkazů se zakládá na práci a osvědčeních certifikačních orgánů. Tato osvědčení obsahují prohlášení, zda je účetní závěrka správná, úplná a přesná a zda mohou platební agentury zaručit, že byl zkontrolován soulad plateb s předpisy Společenství. Každoroční rozhodnutí Komise o schválení účetní závěrky je omezeno na účetní závěrku a zabývá se jím kapitola 1. Rozhodnutí o vyloučení výdajů, které nejsou v souladu s předpisy Společenství, se přijímá v pozdější fázi (viz rozhodnutí o shodě). Do té doby mají výdaje prozatímní charakter (viz též body 1.57 a 1.64–1.66 této zprávy). |
| --- | --- |

5.43

Každoroční rozhodnutí Komise o schválení finančních výkazů se zakládá na práci a osvědčeních certifikačních orgánů. Tato osvědčení obsahují prohlášení, zda je účetní závěrka správná, úplná a přesná a zda mohou platební agentury zaručit, že byl zkontrolován soulad plateb s předpisy Společenství. Každoroční rozhodnutí Komise o schválení účetní závěrky je omezeno na účetní závěrku a zabývá se jím kapitola 1. Rozhodnutí o vyloučení výdajů, které nejsou v souladu s předpisy Společenství, se přijímá v pozdější fázi (viz rozhodnutí o shodě). Do té doby mají výdaje prozatímní charakter (viz též body 1.57 a 1.64–1.66 této zprávy).

| 5.43 | Bez ohledu na postup účetních závěrek Komise zastává názor, že výdaje nemají dočasný charakter. |
| --- | --- |

5.43

Bez ohledu na postup účetních závěrek Komise zastává názor, že výdaje nemají dočasný charakter.

Certifikační orgány

| 5.44 | Zprávy certifikačních orgánů mohou upozornit na problémy v řídících a kontrolních systémech platebních agentur, neposkytují však jistotu o legalitě a správnosti plateb pro zemědělce a obchodníky (39), jelikož žádosti o podporu EU nejsou obvykle certifikačními orgány ověřovány na místě. Jak Účetní dvůr uvedl ve svém stanovisku k modelu jednotného auditu, takovéto ověřování by představovalo silnější a jednoznačnější hierarchii odpovědnosti za výdaje SZP. To by Komisi poskytlo vyšší jistotu o legalitě a správnosti operací. |
| --- | --- |

5.44

Zprávy certifikačních orgánů mohou upozornit na problémy v řídících a kontrolních systémech platebních agentur, neposkytují však jistotu o legalitě a správnosti plateb pro zemědělce a obchodníky (39), jelikož žádosti o podporu EU nejsou obvykle certifikačními orgány ověřovány na místě. Jak Účetní dvůr uvedl ve svém stanovisku k modelu jednotného auditu, takovéto ověřování by představovalo silnější a jednoznačnější hierarchii odpovědnosti za výdaje SZP. To by Komisi poskytlo vyšší jistotu o legalitě a správnosti operací.

| 5.44 | Komise zohledňuje, že celkový řídicí a kontrolní systém zemědělských výdajů, jak je uvedeno v odpovědi na bod 5.59, již poskytuje přiměřenou záruku, pokud jde o účinné řízení rizika vzniku chyb u právnosti a řádnosti základních transakcí v zemědělství. S cílem dále zlepšit a posílit celkový systém poskytování přiměřené záruky je Komise připravena zavést doporučení Účetního dvora, aby certifikační orgány byly činnější při ověřování a potvrzování statistik inspekce a kontrol uskutečněných plateb. Za tímto účelem se od certifikačních orgánů bude v nových pokynech k vykazování žádat, aby podrobněji prozkoumaly administrativní kapacitu platební agentury, pokud jde o kontroly na místě. Budou muset získat záruky, že stávající systém (pro kontroly na místě) funguje uspokojivě, a to prostřednictvím podrobného přezkoumání přesnosti kontrolních statistik, instrukcí a návodů, lidských zdrojů, odborné přípravy a kompetencí kontrolorů, dohod s delegovanými orgány, zavedených systémů monitorování a dohledu ze strany platební agentury, uplatňování sankcí atd. |
| --- | --- |

5.44

Komise zohledňuje, že celkový řídicí a kontrolní systém zemědělských výdajů, jak je uvedeno v odpovědi na bod 5.59, již poskytuje přiměřenou záruku, pokud jde o účinné řízení rizika vzniku chyb u právnosti a řádnosti základních transakcí v zemědělství. S cílem dále zlepšit a posílit celkový systém poskytování přiměřené záruky je Komise připravena zavést doporučení Účetního dvora, aby certifikační orgány byly činnější při ověřování a potvrzování statistik inspekce a kontrol uskutečněných plateb. Za tímto účelem se od certifikačních orgánů bude v nových pokynech k vykazování žádat, aby podrobněji prozkoumaly administrativní kapacitu platební agentury, pokud jde o kontroly na místě. Budou muset získat záruky, že stávající systém (pro kontroly na místě) funguje uspokojivě, a to prostřednictvím podrobného přezkoumání přesnosti kontrolních statistik, instrukcí a návodů, lidských zdrojů, odborné přípravy a kompetencí kontrolorů, dohod s delegovanými orgány, zavedených systémů monitorování a dohledu ze strany platební agentury, uplatňování sankcí atd.

| 5.45 | Pokud jde o systémy vnitřní kontroly platebních agentur, analýza zpráv 31 platebních agentur (40), kterou provedl Účetní dvůr, ukázala, že většina hlavních nedostatků zjištěných certifikačními orgány souvisela s kontrolami a postupy plateb, účetnictvím (včetně dlužníků) a delegováním funkcí (41); u čtyř platebních agentur byly zjištěny čtyři nebo více závažných nedostatků v souvislosti s rozdílnými kritérii pro akreditaci (42). Komise přezkoumává zprávy a osvědčení certifikačních orgánů a na základě toho se spoléhá na jejich práci, nevyhodnocuje však systematicky práci certifikačních orgánů na místě (43). |
| --- | --- |

5.45

Pokud jde o systémy vnitřní kontroly platebních agentur, analýza zpráv 31 platebních agentur (40), kterou provedl Účetní dvůr, ukázala, že většina hlavních nedostatků zjištěných certifikačními orgány souvisela s kontrolami a postupy plateb, účetnictvím (včetně dlužníků) a delegováním funkcí (41); u čtyř platebních agentur byly zjištěny čtyři nebo více závažných nedostatků v souvislosti s rozdílnými kritérii pro akreditaci (42). Komise přezkoumává zprávy a osvědčení certifikačních orgánů a na základě toho se spoléhá na jejich práci, nevyhodnocuje však systematicky práci certifikačních orgánů na místě (43).

| 5.45 | V novém nařízení Komise (ES) č. 885/2006 byly významně zpřísněny požadavky na monitorování platebních agentur, protože zavazují členské státy, aby vykonávaly stálý dohled nad platebními agenturami a vytvořily systém výměny informací o možných případech nesouladu. Je třeba zavést postup na řešení těchto případů, včetně povinnosti sestavit plán nápravy jakýchkoli zjištěných nedostatků v rámci stanovené časové lhůty. Výdaje platebních agentur, kterým členský stát ponechal akreditaci, ačkoli nezavedly takovýto plán nápravy ve stanovené časové lhůtě, budou předmětem postupu účetní závěrky uvedeném v článku 31 nařízení (ES) č. 1290/2005. |
| --- | --- |

5.45

V novém nařízení Komise (ES) č. 885/2006 byly významně zpřísněny požadavky na monitorování platebních agentur, protože zavazují členské státy, aby vykonávaly stálý dohled nad platebními agenturami a vytvořily systém výměny informací o možných případech nesouladu. Je třeba zavést postup na řešení těchto případů, včetně povinnosti sestavit plán nápravy jakýchkoli zjištěných nedostatků v rámci stanovené časové lhůty. Výdaje platebních agentur, kterým členský stát ponechal akreditaci, ačkoli nezavedly takovýto plán nápravy ve stanovené časové lhůtě, budou předmětem postupu účetní závěrky uvedeném v článku 31 nařízení (ES) č. 1290/2005.

Ačkoli se systematická revize práce certifikačních orgánů zavedla ke konci roku 2005, Komise provádí návštěvy na místě a zkoumá práci certifikačních orgánů již od zavedení nového postupu účetních závěrek v roce 1996.

Program misí na rok 2006, který se zakládá na podrobné analýze rizik, obsahuje 5 misí u certifikačních orgánů. Mise jsou zaměřeny na ty orgány, u kterých byly zjištěny určité problémy. Kromě toho bude navštíveno 7 platebních agentur.

Rozhodnutí o shodě

| 5.46 | Rozhodnutí o shodě mají za cíl vyloučit z financování Společenství výdaje, u nichž Komise zjistila, že nejsou v souladu s předpisy Společenství. Zavedené postupy nejsou navrženy tak, aby zajišťovaly dosažení tohoto cíle na úrovni plateb konečným příjemcům (zemědělcům a obchodníkům). U těchto rozhodnutí se ve většině případů jedná spíše o paušální opravy nedostatků v kontrolních systémech než o posouzení dopadu jednotlivých neoprávněných plateb. Je proto nepravděpodobné, že neoprávněné platby budou získány zpět v rámci schvalování účetní závěrky. Pro získání spolehlivých informací o legalitě a správnosti plateb konečným příjemcům by generální ředitel měl: |
| --- | --- |

5.46

Rozhodnutí o shodě mají za cíl vyloučit z financování Společenství výdaje, u nichž Komise zjistila, že nejsou v souladu s předpisy Společenství. Zavedené postupy nejsou navrženy tak, aby zajišťovaly dosažení tohoto cíle na úrovni plateb konečným příjemcům (zemědělcům a obchodníkům). U těchto rozhodnutí se ve většině případů jedná spíše o paušální opravy nedostatků v kontrolních systémech než o posouzení dopadu jednotlivých neoprávněných plateb. Je proto nepravděpodobné, že neoprávněné platby budou získány zpět v rámci schvalování účetní závěrky. Pro získání spolehlivých informací o legalitě a správnosti plateb konečným příjemcům by generální ředitel měl:

| a) | buď zajistit, aby certifikační orgány rozšířily svůj záběr na konečné příjemce, a to tak, že rozšíří své testy vzorků na úroveň zemědělců nebo budou ve větší míře ověřovat a potvrzovat platnost statistických údajů z inspekcí IACS a kontrol po uskutečnění plateb, nebo |
| --- | --- |

a)

buď zajistit, aby certifikační orgány rozšířily svůj záběr na konečné příjemce, a to tak, že rozšíří své testy vzorků na úroveň zemědělců nebo budou ve větší míře ověřovat a potvrzovat platnost statistických údajů z inspekcí IACS a kontrol po uskutečnění plateb, nebo

| b) | nařídit svým vlastním zaměstnancům, aby na základě vhodné metody výběru vzorků ověřovali legalitu a správnost operací v daném roce na úrovni konečných příjemců. |
| --- | --- |

b)

nařídit svým vlastním zaměstnancům, aby na základě vhodné metody výběru vzorků ověřovali legalitu a správnost operací v daném roce na úrovni konečných příjemců.

V duchu stanoviska Účetního dvora k modelu jednotného auditu by Komise měla pokud možno vzít v úvahu již zavedené řídící a kontrolní systémy, např. IACS.

| 5.46 a 5.47 | Jak Účetní dvůr správně poznamenává, cílem schválení účetní závěrky je vyloučit z financování Společenství výdaje, které nebyly realizovány v souladu s pravidly Společenství, čímž bude ochráněn rozpočet Společenství před výdaji, kterými by neměl být zatížený. Naopak nejde o mechanismus, kterým se získávají zpět neoprávněné platby příjemcům, což je podle zásady sdíleného řízení výlučnou odpovědností členských států, jako je jasně uvedeno v čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1290/2005. |
| --- | --- |

5.46 a 5.47

Jak Účetní dvůr správně poznamenává, cílem schválení účetní závěrky je vyloučit z financování Společenství výdaje, které nebyly realizovány v souladu s pravidly Společenství, čímž bude ochráněn rozpočet Společenství před výdaji, kterými by neměl být zatížený. Naopak nejde o mechanismus, kterým se získávají zpět neoprávněné platby příjemcům, což je podle zásady sdíleného řízení výlučnou odpovědností členských států, jako je jasně uvedeno v čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1290/2005.

Komise zastává názor, že na základě této definice se cíl rozhodnutí o souladu dosahuje stávajícím přístupem, kterým je audit řídicích a kontrolních systémů členských států a v případě nedostatků uplatňování finančních oprav, které, pokud nelze kvantifikovat ztrátu pro EZOZF, mohou mít formu paušální platby. Efektivnost a účinnost takového přístupu uznal samotný Účetní dvůr v bodě 6.35 své stávající zprávy.

Kromě toho, jak poznamenává Účetní dvůr v bodě 6.35, finanční opravy jsou důležitým prostředkem na zlepšení řídicích a kontrolních systémů členských států, a tak umožňují předcházet neoprávněným platbám konečným příjemcům anebo jejich odhalování a náhradu. Schválení účetní závěrky tím nepřímo přispívá k právnosti a řádnosti transakcí na úrovni konečných příjemců.

Úroveň nesrovnalostí je v některých oblastech výdajů již odhadnuta. Např. pro oblast podpory je chybovost odhadnuta na základě zhruba 47 000 náhodných kontrol vykonaných členskými státy ve výši 1,95 %. To představuje rozsáhlý a reprezentativní vzorek. V souladu s přístupem jednotného auditu by se nezdálo nákladově účinné, pokud by Komise měla vybrat oddělený vzorek na ověření právnosti a řádnosti výdajů. Nákladově efektivnější je, aby se Komise spolehla na práci vykonanou platebními agenturami a soustředila svou auditorskou činnost na ověřování stávajících systémů na kontrolu výdajů v členských státech.

S cílem zlepšit a posílit celkový systém poskytování přiměřené záruky je Komise připravena zavést doporučení Účetního dvora, aby certifikační orgány byly činnější při ověřování a potvrzování statistik inspekce a kontrol uskutečněných plateb (viz odpověď na bod 5.44).

To, zda se zatížení finanční opravy přesune na vnitrostátní rozpočet anebo na konečného příjemce, závisí na důvodu opravy.

| 5.47 | Finanční opravy nejsou prostředkem, kterým se vymáhají neoprávněné platby od příjemců – to je na odpovědnosti členských států. Náklady na tyto opravy hradí členské státy a ve většině případů se přímo nedotýkají těch, kteří dotaci obdrželi (zemědělci a obchodníci). |
| --- | --- |

5.47

Finanční opravy nejsou prostředkem, kterým se vymáhají neoprávněné platby od příjemců – to je na odpovědnosti členských států. Náklady na tyto opravy hradí členské státy a ve většině případů se přímo nedotýkají těch, kteří dotaci obdrželi (zemědělci a obchodníci).

| 5.48 | Rozhodnutí o shodě se obvykle vztahují k výdajům za několik roků a jsou přijímána několik let zpětně. Opravy v rozhodnutích o shodě přijatých v roce 2005 se tedy týkají plateb SZP pro konečné příjemce uskutečněných před rokem 2005. Rozhodnutí o vyloučení výdajů za rok 2005 bude přijato až v příštích letech. Na konci roku 2005 nebylo schvalování dokončeno pro žádný rok od roku 1998. |
| --- | --- |

5.48

Rozhodnutí o shodě se obvykle vztahují k výdajům za několik roků a jsou přijímána několik let zpětně. Opravy v rozhodnutích o shodě přijatých v roce 2005 se tedy týkají plateb SZP pro konečné příjemce uskutečněných před rokem 2005. Rozhodnutí o vyloučení výdajů za rok 2005 bude přijato až v příštích letech. Na konci roku 2005 nebylo schvalování dokončeno pro žádný rok od roku 1998.

| 5.48 | Komise by chtěla ukončit minulé a nejdéle trvající stále nevyřešené případy, které byly důkladně přezkoumány při sestavování programu auditorské činnosti u zemědělských výdajů na rok 2006. Situace v červnu 2006 je taková, že bylo uzavřeno 97 % auditů uskutečněných v roce 2001 (které umožňují finanční opravy až do roku 1999) a 94 % auditů uskutečněných v roce 2002 (které umožňují finanční opravy až do roku 2000). Stále neuzavřené finanční opravy za roky 1999 a 2000 se odhadují na maximálně 41, respektive 126 milionů EUR. Pro audity vykonané v letech 2003 a 2004 jsou podíly uzavřených auditů 83 %, respektive 84 %. |
| --- | --- |

5.48

Komise by chtěla ukončit minulé a nejdéle trvající stále nevyřešené případy, které byly důkladně přezkoumány při sestavování programu auditorské činnosti u zemědělských výdajů na rok 2006. Situace v červnu 2006 je taková, že bylo uzavřeno 97 % auditů uskutečněných v roce 2001 (které umožňují finanční opravy až do roku 1999) a 94 % auditů uskutečněných v roce 2002 (které umožňují finanční opravy až do roku 2000). Stále neuzavřené finanční opravy za roky 1999 a 2000 se odhadují na maximálně 41, respektive 126 milionů EUR. Pro audity vykonané v letech 2003 a 2004 jsou podíly uzavřených auditů 83 %, respektive 84 %.

Na rozpočtové roky 2001–2005 jsou opravy, o kterých se má rozhodnout v budoucích rozhodnutích o účetní závěrce, jasně stanoveny ve výroční zprávě o činnosti za rok 2005. Tato informace je rovněž zveřejněná jako případné aktivum v účetním systému Komise.

Víceletá povaha procesu schvalování účetní závěrky, na kterou poukazuje Účetní dvůr, však neovlivňuje záruky, jež lze odvodit z tohoto procesu za rozpočtový rok 2005. Vzhledem k tomu, že audity Komise se vztahují na řídicí a kontrolní systémy členských států, poskytují nejen informace o auditovaných výdajích, ale nepřímo i o budoucích výdajích, na které se vztahují příslušné systémy.

Audit oddělení Komise pro schvalování účetních závěrek

| 5.49 | V roce 2005 Účetní dvůr provedl audit oddělení Komise pro schvalování účetních závěrek, který zahrnoval přidělení zaměstnanců a posouzení vzorku auditů shody provedených v roce 2004 a 2005 (44). |
| --- | --- |

5.49

V roce 2005 Účetní dvůr provedl audit oddělení Komise pro schvalování účetních závěrek, který zahrnoval přidělení zaměstnanců a posouzení vzorku auditů shody provedených v roce 2004 a 2005 (44).

| 5.50 | Audit odhalil tyto hlavní nedostatky: |
| --- | --- |

5.50

Audit odhalil tyto hlavní nedostatky:

| 5.50 | |
| --- | --- |

5.50

| a) | Komise nemohla prokázat, že systematicky přihlíží ke své ústřední analýze rizik při přidělování zaměstnanců na různá opatření, u nichž má provést audit; |
| --- | --- |

a)

Komise nemohla prokázat, že systematicky přihlíží ke své ústřední analýze rizik při přidělování zaměstnanců na různá opatření, u nichž má provést audit;

| a) | Pokud jde o audit schválení účetní závěrky (kromě přímých výdajů), stávající rozdělení na tři různé jednotky přibližně odráží hlavní kategorie podpůrných opatření v rámci SZP: tradiční tržní mechanismy, přímá podpora příjmu podle IACS a opatření na rozvoj venkova. Přidělení personálu do jednotlivých jednotek bylo vykonáno tak, aby bylo zabezpečeno, že pro každou ze tří hlavních oblastí podpůrných opatření v rámci SZP lze vykonat dostatečné množství auditů schválení účetní závěrky.
  Ústřední analýza rizika ředitelství je v prvním případě nástrojem výběru podpůrných opatření, které mají být zkontrolovány. Kromě toho existují mnohé další faktory, jež je potřeba při procesu přidělování uvážit a které jsou předmětem zvláštní analýzy rizika, jako např. audity nařízení (EHS) č. 4045/89, certifikace účtů, akreditace SAPARD, správní a monitorovací činnosti, stejně jako zkušeností a dostatečného počtu pracovníků. Výsledkem je, že již několik let probíhá proces pohybu zdrojů mezi týmy a jednotkami a hodnocení rozdělení personálu. |
| --- | --- |

a)

Pokud jde o audit schválení účetní závěrky (kromě přímých výdajů), stávající rozdělení na tři různé jednotky přibližně odráží hlavní kategorie podpůrných opatření v rámci SZP: tradiční tržní mechanismy, přímá podpora příjmu podle IACS a opatření na rozvoj venkova. Přidělení personálu do jednotlivých jednotek bylo vykonáno tak, aby bylo zabezpečeno, že pro každou ze tří hlavních oblastí podpůrných opatření v rámci SZP lze vykonat dostatečné množství auditů schválení účetní závěrky.

Ústřední analýza rizika ředitelství je v prvním případě nástrojem výběru podpůrných opatření, které mají být zkontrolovány. Kromě toho existují mnohé další faktory, jež je potřeba při procesu přidělování uvážit a které jsou předmětem zvláštní analýzy rizika, jako např. audity nařízení (EHS) č. 4045/89, certifikace účtů, akreditace SAPARD, správní a monitorovací činnosti, stejně jako zkušeností a dostatečného počtu pracovníků. Výsledkem je, že již několik let probíhá proces pohybu zdrojů mezi týmy a jednotkami a hodnocení rozdělení personálu.

| b) | šest ze zkoumaných auditů shody se nezabývalo všemi podstatnými riziky a hlavními kontrolami, aniž to bylo přiměřeně zdůvodněno; |
| --- | --- |

b)

šest ze zkoumaných auditů shody se nezabývalo všemi podstatnými riziky a hlavními kontrolami, aniž to bylo přiměřeně zdůvodněno;

| b) | Auditorská práce Komise v oblasti výdajů a zemědělství, která v letech 2004 a 2005 zahrnovala 177, respektive 163 kontrol na místě, je založená na dostupných lidských zdrojích a na analýze rizika. Na tomto základě zodpovědné ředitelství zvolí určitá rizika a klíčové kontroly, jež je potřeba ověřit a které jsou považovány za nejvhodnější pro příslušné šetření. Takové omezení rozsahu je zcela běžnou a přijatelnou praxí auditu. Ve třech ze šesti případů vybraných Účetním dvorem bylo omezení rozsahu výslovně stanoveno v zápisu z plánování mise. V ostatních třech případech bylo omezení rozsahu důsledkem okolností, jež auditoři nemohli ovlivnit. |
| --- | --- |

b)

Auditorská práce Komise v oblasti výdajů a zemědělství, která v letech 2004 a 2005 zahrnovala 177, respektive 163 kontrol na místě, je založená na dostupných lidských zdrojích a na analýze rizika. Na tomto základě zodpovědné ředitelství zvolí určitá rizika a klíčové kontroly, jež je potřeba ověřit a které jsou považovány za nejvhodnější pro příslušné šetření. Takové omezení rozsahu je zcela běžnou a přijatelnou praxí auditu. Ve třech ze šesti případů vybraných Účetním dvorem bylo omezení rozsahu výslovně stanoveno v zápisu z plánování mise. V ostatních třech případech bylo omezení rozsahu důsledkem okolností, jež auditoři nemohli ovlivnit.

| c) | u pěti ze zkoumaných auditů se vůbec nepoužily podrobné auditní programy nebo jejich použití nebylo přiměřeně doloženo. |
| --- | --- |

c)

u pěti ze zkoumaných auditů se vůbec nepoužily podrobné auditní programy nebo jejich použití nebylo přiměřeně doloženo.

| c) | Komise se domnívá, že její auditorská práce je z obecného hlediska dobře dokumentovaná a poskytuje dostatečný důkaz o vykonané auditorské práci a závěrech, ke kterým se dospělo.
  Komise je však odhodlána nadále zlepšovat dokumentaci své auditorské práce. V této souvislosti se poukazuje na provádění doporučení IAC v roce 2005 (viz následující bod). |
| --- | --- |

c)

Komise se domnívá, že její auditorská práce je z obecného hlediska dobře dokumentovaná a poskytuje dostatečný důkaz o vykonané auditorské práci a závěrech, ke kterým se dospělo.

Komise je však odhodlána nadále zlepšovat dokumentaci své auditorské práce. V této souvislosti se poukazuje na provádění doporučení IAC v roce 2005 (viz následující bod).

| 5.51 | Tato zjištění omezují závěry, jež lze vyvodit s ohledem na řádné fungování kontrolních systémů členských států, a jistotu, kterou lze získat na základě auditů shody. Účetní dvůr potvrzuje závěry uvedené ve zprávě útvaru interního auditu Komise pro sektor zemědělství, která byla dokončena v roce 2004 (45). V závěrečné zprávě předané generálnímu řediteli pro zemědělství nebyl s těmito závěry vyjádřen žádný nesouhlas. |
| --- | --- |

5.51

Tato zjištění omezují závěry, jež lze vyvodit s ohledem na řádné fungování kontrolních systémů členských států, a jistotu, kterou lze získat na základě auditů shody. Účetní dvůr potvrzuje závěry uvedené ve zprávě útvaru interního auditu Komise pro sektor zemědělství, která byla dokončena v roce 2004 (45). V závěrečné zprávě předané generálnímu řediteli pro zemědělství nebyl s těmito závěry vyjádřen žádný nesouhlas.

| 5.51 | Komise nadále zastává názor, že audity schvalování účetní závěrky jsou klíčovým prvkem v celkovém řídicím a kontrolním systému zemědělských výdajů, jak je podrobně popsáno v odpovědi na bod 5.59 a že její auditorská práce má dostatečnou kvalitu na to, aby přispěla k zárukám vyplývajícím z tohoto systému. Zlepšování postupů je však průběžným procesem a zpráva o následných opatřeních ke konečné zprávě IAC, na kterou se Účetní dvůr odvolává, potvrzuje, že v roce 2005 byla zaznamenána významná zlepšení. |
| --- | --- |

5.51

Komise nadále zastává názor, že audity schvalování účetní závěrky jsou klíčovým prvkem v celkovém řídicím a kontrolním systému zemědělských výdajů, jak je podrobně popsáno v odpovědi na bod 5.59 a že její auditorská práce má dostatečnou kvalitu na to, aby přispěla k zárukám vyplývajícím z tohoto systému. Zlepšování postupů je však průběžným procesem a zpráva o následných opatřeních ke konečné zprávě IAC, na kterou se Účetní dvůr odvolává, potvrzuje, že v roce 2005 byla zaznamenána významná zlepšení.

Závěry a doporučení

| 5.52 | Stejně jako v předchozích letech Účetní dvůr s využitím všech dostupných dokladů opakovaně zjistil, že výdaje na SZP jako celek stále obsahují významnou míru chyb, které systémy dohledu a kontroly neodhalí nebo jejichž vzniku nezamezí. U hlavních kategorií výdajů na SZP se vyskytuje různá míra rizika a nedostatků. |
| --- | --- |

5.52

Stejně jako v předchozích letech Účetní dvůr s využitím všech dostupných dokladů opakovaně zjistil, že výdaje na SZP jako celek stále obsahují významnou míru chyb, které systémy dohledu a kontroly neodhalí nebo jejichž vzniku nezamezí. U hlavních kategorií výdajů na SZP se vyskytuje různá míra rizika a nedostatků.

| 5.52 | Komise zastává názor, že pro zemědělské výdaje, které jsou řízeny a kontrolovány prostřednictvím systému IACS, je situace uspokojivá. IACS v současné době zahrnuje přibližně 67 % záručních výdajů na EZOZF. Reformy SZP z roku 2003 a 2004 snížily celkové riziko dokonce ještě více, neboť rozšířily výdaje zahrnuté IACS na přibližně 89 % do roku 2013. |
| --- | --- |

5.52

Komise zastává názor, že pro zemědělské výdaje, které jsou řízeny a kontrolovány prostřednictvím systému IACS, je situace uspokojivá. IACS v současné době zahrnuje přibližně 67 % záručních výdajů na EZOZF. Reformy SZP z roku 2003 a 2004 snížily celkové riziko dokonce ještě více, neboť rozšířily výdaje zahrnuté IACS na přibližně 89 % do roku 2013.

Komise, v případě potřeby ve spolupráci s dotčenými členskými státy, provede důkladnou analýzu chyb zjištěných Účetním dvorem, z nichž některé mohou vést k finančním opravám schvalování účetních závěrek.

Stávající systémy umožňují účinné řízení rizika vzniku chyb u právnosti a řádnosti základních transakcí. Pokud nejsou systémy uplatňovány řádně, Komise vykonává finanční opravy v rámci postupů účetní závěrky. Dokazují to vlastní zjištění Účetního dvora o uplatňování systému IACS.

| 5.53 | Výdaje na SZP spravované a kontrolované prostřednictvím IACS činí 25 500 milionů EUR v EU-15 a 1 400 milionů EUR v nových členských státech. Pokud je IACS správně uplatňován, představuje účinný kontrolní systém k omezení rizika chyb nebo nesprávných výdajů. V Řecku tomu tak však není. V nových členských státech, v nichž Účetní dvůr prováděl audit, systémy nejsou dosud spolehlivé – bylo zejména zjištěno, že informace zaznamenané v systému LPIS společně s informacemi požadovanými v žádostech o podporu nejsou schopny dostatečně zajistit správnou identifikaci zemědělských pozemků. Tento nedostatek ovlivňuje účinnost administrativních kontrol a inspekcí na místě a odchylky měření jsou nesprávně uplatňovány. |
| --- | --- |

5.53

Výdaje na SZP spravované a kontrolované prostřednictvím IACS činí 25 500 milionů EUR v EU-15 a 1 400 milionů EUR v nových členských státech. Pokud je IACS správně uplatňován, představuje účinný kontrolní systém k omezení rizika chyb nebo nesprávných výdajů. V Řecku tomu tak však není. V nových členských státech, v nichž Účetní dvůr prováděl audit, systémy nejsou dosud spolehlivé – bylo zejména zjištěno, že informace zaznamenané v systému LPIS společně s informacemi požadovanými v žádostech o podporu nejsou schopny dostatečně zajistit správnou identifikaci zemědělských pozemků. Tento nedostatek ovlivňuje účinnost administrativních kontrol a inspekcí na místě a odchylky měření jsou nesprávně uplatňovány.

| 5.53 | Komise souhlasí se stanoviskem Účetního dvora, že IACS představuje účinný kontrolní systém k omezení rizika neoprávněných výdajů. |
| --- | --- |

5.53

Komise souhlasí se stanoviskem Účetního dvora, že IACS představuje účinný kontrolní systém k omezení rizika neoprávněných výdajů.

V roce 2005 pokračovala Komise v Řecku v rozšířeném programu auditu a ostatních opatření dohledu a řecké orgány sestavily z iniciativy Komise akční plán zaměřený na nedostatky (viz odpověď na bod 5.10). Některá zjištění Účetního dvora týkající se LPIS nových členských států jsou akceptovány, ale slabé stránky jsou považovány za relativně nepodstatné vzhledem k celkově úspěšnému zavedení systému IACS. Kromě toho, se vznikající problémy uvedené Účetním dvorem řeší v průběhu běžných auditů zemědělských výdajů, v jejichž rámci se ve všech nových členských státech vykonaly během období 2004–2005 minimálně jednou audity na místě.

| 5.54 | Výsledky inspekce IACS se týkají legality a správností plateb zemědělcům, ověřování a potvrzování těchto plateb nezávislým subjektem však není dostatečné. Na základě práce certifikačních orgánů nelze získat jistotu ohledně žádostí zemědělců a obchodníků, jelikož tyto žádosti o podporu EU nejsou obvykle kontrolovány na místě. |
| --- | --- |

5.54

Výsledky inspekce IACS se týkají legality a správností plateb zemědělcům, ověřování a potvrzování těchto plateb nezávislým subjektem však není dostatečné. Na základě práce certifikačních orgánů nelze získat jistotu ohledně žádostí zemědělců a obchodníků, jelikož tyto žádosti o podporu EU nejsou obvykle kontrolovány na místě.

| 5.54 | Komise zastává názor, že celkový řídicí a kontrolní systém zemědělských výdajů, jak je uvedeno v odpovědi na bod 5.59, který zahrnuje především IACS, již poskytuje přiměřenou záruku, pokud jde o účinné řízení rizika vzniku chyb u právnosti a řádnosti základních transakcí v zemědělství. |
| --- | --- |

5.54

Komise zastává názor, že celkový řídicí a kontrolní systém zemědělských výdajů, jak je uvedeno v odpovědi na bod 5.59, který zahrnuje především IACS, již poskytuje přiměřenou záruku, pokud jde o účinné řízení rizika vzniku chyb u právnosti a řádnosti základních transakcí v zemědělství.

Nicméně s cílem dále zlepšit a posílit celkový systém poskytování přiměřené záruky je Komise připravena zavést doporučení Účetního dvora, aby certifikační orgány vykonávaly více práce (viz odpověď na bod 5.44).

| 5.55 | Přetrvávající nedostatky v oblasti kontrol v odvětví olivového oleje, rozvoje venkova a vývozních náhrad znamenají, že související platby jsou vystaveny riziku nelegálních či neoprávněných plateb. Testy Účetního dvora prokázaly, že tato rizika jsou reálná. To je zvlášť patrné v případě olivového oleje, kde nespolehlivost geografického informačního systému zpochybňuje základ pro budoucí jednotnou platbu pro pěstitele oliv. |
| --- | --- |

5.55

Přetrvávající nedostatky v oblasti kontrol v odvětví olivového oleje, rozvoje venkova a vývozních náhrad znamenají, že související platby jsou vystaveny riziku nelegálních či neoprávněných plateb. Testy Účetního dvora prokázaly, že tato rizika jsou reálná. To je zvlášť patrné v případě olivového oleje, kde nespolehlivost geografického informačního systému zpochybňuje základ pro budoucí jednotnou platbu pro pěstitele oliv.

| 5.55 | Nedostatky u GIS olivovníků jsou Komisi rovněž známy; která sdílí obavy Účetního dvora ohledně provádění reformy. Komise vydala členským státům doporučení pro postup účetní závěrky. Po provedení výdajů na nové režimy bude posouzeno riziko pro EZOZF a může dojít k finančním opravám. |
| --- | --- |

5.55

Nedostatky u GIS olivovníků jsou Komisi rovněž známy; která sdílí obavy Účetního dvora ohledně provádění reformy. Komise vydala členským státům doporučení pro postup účetní závěrky. Po provedení výdajů na nové režimy bude posouzeno riziko pro EZOZF a může dojít k finančním opravám.

| 5.56 | Ačkoli systémy schvalování a kontroly po uskutečnění plateb mají za cíl vyloučit výdaje, které nejsou v souladu s předpisy Společenství, v současné době tak na úrovni plateb konečným příjemcům nečiní. Výši neoprávněných plateb financovaných z prostředků na SZP Komise nezná nebo neodhaduje (46). Není proto zřejmé, zda je podíl neoprávněných plateb, které byly těmito systémy získány zpět, přiměřený. |
| --- | --- |

5.56

Ačkoli systémy schvalování a kontroly po uskutečnění plateb mají za cíl vyloučit výdaje, které nejsou v souladu s předpisy Společenství, v současné době tak na úrovni plateb konečným příjemcům nečiní. Výši neoprávněných plateb financovaných z prostředků na SZP Komise nezná nebo neodhaduje (46). Není proto zřejmé, zda je podíl neoprávněných plateb, které byly těmito systémy získány zpět, přiměřený.

| 5.56 | Komise považuje systém účetních závěrek za efektivní a účinný nástroj pro vyloučení z financování Společenstvím výdajů, které nejsou v souladu s pravidly Společenství. To potvrdil samotný Účetní dvůr v bodě 6.35 své stávající zprávy. |
| --- | --- |

5.56

Komise považuje systém účetních závěrek za efektivní a účinný nástroj pro vyloučení z financování Společenstvím výdajů, které nejsou v souladu s pravidly Společenství. To potvrdil samotný Účetní dvůr v bodě 6.35 své stávající zprávy.

Komise zvažuje celkové finanční opravy s ohledem na daný rok a sankce, které budou uvaleny na konečné příjemce finančních prostředků na vnitrostátní úrovni, aby poskytly hodnotný odhad celkové úrovně neoprávněných plateb.

| 5.57 | Rozhodnutí Komise o shodě nejsou uzavřená za žádný rok od roku 1998. Jelikož rozhodnutí o výdajích za rok 2005 budou přijata v budoucnu, výdaje jsou prozatímní a jistotu o legalitě a správnosti operací, na kterých se zakládá účetní závěrka Společenství, lze poskytnout pouze v případě zavedení a uplatňování úplného postupu schvalování. |
| --- | --- |

5.57

Rozhodnutí Komise o shodě nejsou uzavřená za žádný rok od roku 1998. Jelikož rozhodnutí o výdajích za rok 2005 budou přijata v budoucnu, výdaje jsou prozatímní a jistotu o legalitě a správnosti operací, na kterých se zakládá účetní závěrka Společenství, lze poskytnout pouze v případě zavedení a uplatňování úplného postupu schvalování.

| 5.57 | Komise by chtěla ukončit minulé a nejdéle trvající stále nevyřešené případy, které byly důkladně přezkoumány při sestavování pracovního programu auditu zemědělských výdajů na rok 2006. Situace v červnu 2006 je taková, že bylo uzavřeno 97 % auditů uskutečněných v roce 2001 (které umožňují finanční opravy až do roku 1999) a 94 % auditů uskutečněných v roce 2002 (které umožňují finanční opravy až do roku 2000). Stále neuzavřené finanční opravy za roky 1999 a 2000 se odhadují na maximálně 41, respektive 126 milionů EUR. Pro audity vykonané v letech 2003 a 2004 jsou podíly uzavřených auditů 83 %, respektive 84 %. |
| --- | --- |

5.57

Komise by chtěla ukončit minulé a nejdéle trvající stále nevyřešené případy, které byly důkladně přezkoumány při sestavování pracovního programu auditu zemědělských výdajů na rok 2006. Situace v červnu 2006 je taková, že bylo uzavřeno 97 % auditů uskutečněných v roce 2001 (které umožňují finanční opravy až do roku 1999) a 94 % auditů uskutečněných v roce 2002 (které umožňují finanční opravy až do roku 2000). Stále neuzavřené finanční opravy za roky 1999 a 2000 se odhadují na maximálně 41, respektive 126 milionů EUR. Pro audity vykonané v letech 2003 a 2004 jsou podíly uzavřených auditů 83 %, respektive 84 %.

Na rozpočtové roky 2001–2005 jsou opravy, o kterých se má rozhodnout v budoucích rozhodnutích o účetní závěrce, jasně stanovené ve výroční zprávě o činnosti za rok 2005. Tato informace je rovněž uveřejněná jako případné aktivum v účetním systému Komise.

I přes skutečnost, že za rozpočtový rok 2001 a následující roky postupy finančních oprav ještě neprobíhají, Komise zastává názor, že má již dostatečné informace, aby měla přiměřenou záruku ohledně právnosti a řádnosti zemědělských výdajů (podrobnější údaje viz odpověď na bod 5.59).

Kromě toho víceletá povaha procesu schvalování účetní závěrky neovlivňuje záruky, jež lze z tohoto procesu za rozpočtový rok 2005 odvodit. Vzhledem k tomu, že audity Komise se vztahují na řídicí a kontrolní systémy členských států, poskytují nejen informace o auditovaných výdajích, ale nepřímo i o budoucích výdajích, na které se vztahují příslušné systémy.

| 5.58 | Komise by měla pokračovat v podpoře úřadů příslušných členských států s cílem zajistit, aby byl v Řecku plně zaveden systém IACS a nedostatky zjištěné v nových členských státech byly napraveny. |
| --- | --- |

5.58

Komise by měla pokračovat v podpoře úřadů příslušných členských států s cílem zajistit, aby byl v Řecku plně zaveden systém IACS a nedostatky zjištěné v nových členských státech byly napraveny.

| 5.59 | Komise by měla zajistit, aby systémy dohledu a kontroly poskytovaly jistotu legality a správnosti operací na úrovni konečných příjemců, a měla by se snažit zajistit zpětné získání neoprávněných plateb. Měla by odhadnout hodnotu neoprávněných plateb: |
| --- | --- |

5.59

Komise by měla zajistit, aby systémy dohledu a kontroly poskytovaly jistotu legality a správnosti operací na úrovni konečných příjemců, a měla by se snažit zajistit zpětné získání neoprávněných plateb. Měla by odhadnout hodnotu neoprávněných plateb:

| a) | tím, že zajistí, aby certifikační orgány rozšířily svůj záběr na konečné příjemce, a to tak, že rozšíří své testy vzorků na úroveň zemědělců nebo budou ve větší míře ověřovat a potvrzovat platnost statistických údajů z inspekcí IACS a kontrol po uskutečnění plateb; |
| --- | --- |

a)

tím, že zajistí, aby certifikační orgány rozšířily svůj záběr na konečné příjemce, a to tak, že rozšíří své testy vzorků na úroveň zemědělců nebo budou ve větší míře ověřovat a potvrzovat platnost statistických údajů z inspekcí IACS a kontrol po uskutečnění plateb;

| b) | nebo tím, že svým zaměstnancům nařídí, aby na základě vhodné metody výběru vzorků ověřili legalitu a správnost operací v daném roce na úrovni konečných příjemců. |
| --- | --- |

b)

nebo tím, že svým zaměstnancům nařídí, aby na základě vhodné metody výběru vzorků ověřili legalitu a správnost operací v daném roce na úrovni konečných příjemců.

| 5.59 | Komise se domnívá, že má dostatečné informace, aby mohla mít přiměřenou záruku právnosti a řádnosti zemědělských výdajů a aby mohla zabezpečit vrácení neoprávněných plateb. |
| --- | --- |

5.59

Komise se domnívá, že má dostatečné informace, aby mohla mít přiměřenou záruku právnosti a řádnosti zemědělských výdajů a aby mohla zabezpečit vrácení neoprávněných plateb.

Existuje souhrnný řídicí a kontrolní systém, který spočívá ve čtyřech úrovních:

| a) | povinná správní struktura na úrovni členských států, jejímž jádrem je vytvoření platebních agentur a orgánu na vysoké úrovni, který je příslušný za vydávání a odebírání akreditací agenturám. Rozhodnutí o vydání akreditace se zakládá na podrobném prověření externím auditorským subjektem; |
| --- | --- |

a)

povinná správní struktura na úrovni členských států, jejímž jádrem je vytvoření platebních agentur a orgánu na vysoké úrovni, který je příslušný za vydávání a odebírání akreditací agenturám. Rozhodnutí o vydání akreditace se zakládá na podrobném prověření externím auditorským subjektem;

| b) | podrobné kontrolní systémy a systémy odrazujících sankcí, které mají tyto platební agentury uplatňovat a které mají společné základní prvky a zvláštní pravidla přizpůsobené specifickým stránkám každého režimu podpory; |
| --- | --- |

b)

podrobné kontrolní systémy a systémy odrazujících sankcí, které mají tyto platební agentury uplatňovat a které mají společné základní prvky a zvláštní pravidla přizpůsobené specifickým stránkám každého režimu podpory;

| c) | následné kontroly vykonávané certifikovanými auditorskými subjekty a speciálními útvary (kontroly podle nařízení (EHS) č. 4045/89); |
| --- | --- |

c)

následné kontroly vykonávané certifikovanými auditorskými subjekty a speciálními útvary (kontroly podle nařízení (EHS) č. 4045/89);

| d) | účetní závěrka Komise (jak roční finanční závěrka, tak víceleté schválení účetní závěrky). |
| --- | --- |

d)

účetní závěrka Komise (jak roční finanční závěrka, tak víceleté schválení účetní závěrky).

Tyto čtyři úrovně tvoří celkový řídicí a kontrolní systém zemědělských výdajů a poskytují přiměřenou záruku, pokud jde o účinné řízení rizika vzniku chyb u právnosti a řádnosti základních transakcí v zemědělství.

Míru nesrovnalostí již lze odhadnout pro finančně nejdůležitější opatření, zejména IACS. Komise pracuje na zlepšení kvality údajů u ostatních opatření.

S cílem zlepšit a posílit celkový systém poskytování přiměřené záruky je Komise připravena zavést doporučení Účetního dvora, aby certifikační orgány byly činnější při ověřování a potvrzování statistik inspekce a kontrol uskutečněných plateb (viz odpověď na bod 5.44).

| 5.60 | Jak bylo uvedeno v minulém roce, Komise by měla zajistit, aby se kontroly prováděné po uskutečnění plateb staly účinnějším nástrojem identifikace neoprávněných plateb v rámci SZP tím, že se bude zabývat nedostatky v údajích požadovaných od členských států, zejména hlášením hodnoty testovaných operací a zjištěných nesrovnalostí podle rozpočtových položek. |
| --- | --- |

5.60

Jak bylo uvedeno v minulém roce, Komise by měla zajistit, aby se kontroly prováděné po uskutečnění plateb staly účinnějším nástrojem identifikace neoprávněných plateb v rámci SZP tím, že se bude zabývat nedostatky v údajích požadovaných od členských států, zejména hlášením hodnoty testovaných operací a zjištěných nesrovnalostí podle rozpočtových položek.

| 5.60 | Komise již přijala opatření na další zlepšení vykazování kontrol uskutečněných plateb úpravou právního rámce. Do změn nařízení (ES) č. 4/2004 zavedených nařízením (ES) č. 40/2006, které bylo uveřejněno dne 10. ledna 2006, byla zahrnuta zlepšení týkající se hodnoty testovaných transakcí a nesrovnatelností podle rozpočtových položek. |
| --- | --- |

5.60

Komise již přijala opatření na další zlepšení vykazování kontrol uskutečněných plateb úpravou právního rámce. Do změn nařízení (ES) č. 4/2004 zavedených nařízením (ES) č. 40/2006, které bylo uveřejněno dne 10. ledna 2006, byla zahrnuta zlepšení týkající se hodnoty testovaných transakcí a nesrovnatelností podle rozpočtových položek.

| 5.61 | Komise by měla zkoumat důvody, proč v případě kontrol u ploch v rámci IACS vykazují testy na základě náhodného výběru operací nadále vyšší chybovost než testy operací vybraných na základě analýzy rizika. |
| --- | --- |

5.61

Komise by měla zkoumat důvody, proč v případě kontrol u ploch v rámci IACS vykazují testy na základě náhodného výběru operací nadále vyšší chybovost než testy operací vybraných na základě analýzy rizika.

| 5.61 | Audity Komise ukázaly, že některé členské státy zaznamenaly kontroly realizované pomocí dálkového snímání jako náhodné kontroly, ačkoli zemědělci byli vybráni na základě analýzy rizika v dané zóně. Statistika proto poskytuje zkreslený pohled. Pokud jde o rozdíly ve výsledcích mezi těmito dvěma druhy výběru, po odfiltrování vlivu vyplývajícího z tohoto nesprávného vykazování, analýza Komise ukazuje, že pouze v Dánsku jsou výsledky náhodného výběru vyšší než výsledky výběru na základě analýzy rizika (výsledky za Řecko se nezohledňují). Toto je předmětem ověřování. |
| --- | --- |

5.61

Audity Komise ukázaly, že některé členské státy zaznamenaly kontroly realizované pomocí dálkového snímání jako náhodné kontroly, ačkoli zemědělci byli vybráni na základě analýzy rizika v dané zóně. Statistika proto poskytuje zkreslený pohled. Pokud jde o rozdíly ve výsledcích mezi těmito dvěma druhy výběru, po odfiltrování vlivu vyplývajícího z tohoto nesprávného vykazování, analýza Komise ukazuje, že pouze v Dánsku jsou výsledky náhodného výběru vyšší než výsledky výběru na základě analýzy rizika (výsledky za Řecko se nezohledňují). Toto je předmětem ověřování.

S cílem zvýšit přesnost vykazování již Komise přijala další opatření (viz bod 5.8).

| 5.62 | Komisi se doporučuje, aby zlepšila kontroly výdajů na SZP v oblastech, v nichž přetrvávají závažné nedostatky. |
| --- | --- |

5.62

Komisi se doporučuje, aby zlepšila kontroly výdajů na SZP v oblastech, v nichž přetrvávají závažné nedostatky.

| 5.62 | Komise se zavazuje, že se bude věnovat přetrvávajícím nedostatkům, které se stále vyskytují, např. používání IACS v Řecku. Reformy SZP z roku 2003 a z roku 2004 (pro výrobky ze Středomoří) snižují celkové riziko, neboť rozšiřují výdaje spadající do IACS na 89 % do roku 2013. |
| --- | --- |

5.62

Komise se zavazuje, že se bude věnovat přetrvávajícím nedostatkům, které se stále vyskytují, např. používání IACS v Řecku. Reformy SZP z roku 2003 a z roku 2004 (pro výrobky ze Středomoří) snižují celkové riziko, neboť rozšiřují výdaje spadající do IACS na 89 % do roku 2013.

| 5.63 | Jak požadovala Rada (47), Komise by měla rozlišovat na jedné straně mezi výdaji, které byly ověřeny (a případně podléhaly opravám), u nichž může poskytnout přiměřenou jistotu (nebo jistotu poskytnout nemůže), a na straně druhé mezi výdaji, které budou předmětem dalšího ověřování (a případně budou později opraveny) (viz též body 1.57 a 1.64–1.66 této zprávy). |
| --- | --- |

5.63

Jak požadovala Rada (47), Komise by měla rozlišovat na jedné straně mezi výdaji, které byly ověřeny (a případně podléhaly opravám), u nichž může poskytnout přiměřenou jistotu (nebo jistotu poskytnout nemůže), a na straně druhé mezi výdaji, které budou předmětem dalšího ověřování (a případně budou později opraveny) (viz též body 1.57 a 1.64–1.66 této zprávy).

| 5.63 | Komise je toho názoru, že by nebylo vhodné rozlišovat, jak to navrhuje Účetní dvůr, mezi již ověřenými výdaji a výdaji, které budou následně ověřeny. Vzhledem k víceleté povaze schválení účetní závěrky by uvedené rozlišení záviselo na volném uvážení. Rovněž by vyloučilo právo členských států na obranu v souvislosti se schválením účetní závěrky. |
| --- | --- |

5.63

Komise je toho názoru, že by nebylo vhodné rozlišovat, jak to navrhuje Účetní dvůr, mezi již ověřenými výdaji a výdaji, které budou následně ověřeny. Vzhledem k víceleté povaze schválení účetní závěrky by uvedené rozlišení záviselo na volném uvážení. Rovněž by vyloučilo právo členských států na obranu v souvislosti se schválením účetní závěrky.

Kromě toho Komise ve své výroční účetní závěrce uveřejňuje potřebné informace o částkách, o kterých předpokládá, že budou nahrazeny prostřednictvím postupu účetní závěrky.

OPATŘENÍ PŘIJATÁ V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY

Rozvoj venkova – podpora pro znevýhodněné oblasti

| 5.64 | Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 4/2003 o rozvoji venkova se zabývala podporou pro znevýhodněné oblasti. Hlavní připomínky a doporučení, k nimž se vyjadřoval Evropský parlament (48) v rámci procesu udělení absolutoria za rozpočet na rok 2002, se soustředily na skutečnost, že by Komise měla: |
| --- | --- |

5.64

Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 4/2003 o rozvoji venkova se zabývala podporou pro znevýhodněné oblasti. Hlavní připomínky a doporučení, k nimž se vyjadřoval Evropský parlament (48) v rámci procesu udělení absolutoria za rozpočet na rok 2002, se soustředily na skutečnost, že by Komise měla:

| a) | s ohledem na toto opatření předkládat Parlamentu souhrnnou hodnotící zprávu; |
| --- | --- |

a)

s ohledem na toto opatření předkládat Parlamentu souhrnnou hodnotící zprávu;

| b) | upravit a aktualizovat definici „správných postupů zemědělského hospodaření“ a zajistit, aby členské státy tyto postupy jednotně uplatňovaly; |
| --- | --- |

b)

upravit a aktualizovat definici „správných postupů zemědělského hospodaření“ a zajistit, aby členské státy tyto postupy jednotně uplatňovaly;

| c) | provést komplexní a důkladný přezkum nynější klasifikace znevýhodněných oblastí. |
| --- | --- |

c)

provést komplexní a důkladný přezkum nynější klasifikace znevýhodněných oblastí.

| 5.65 | Ve své zprávě o opatřeních následujících po udělení absolutoria za rok 2002 (49) Komise oznámila, že připravuje zvláštní hodnotící studii o tomto opatření a že výsledky budou k dispozici koncem roku 2005. Smlouva o provedení této hodnotící studie byla podepsána v prosinci 2005 a zpráva má být dokončena do konce roku 2006 a zveřejněna začátkem roku 2007. |
| --- | --- |

5.65

Ve své zprávě o opatřeních následujících po udělení absolutoria za rok 2002 (49) Komise oznámila, že připravuje zvláštní hodnotící studii o tomto opatření a že výsledky budou k dispozici koncem roku 2005. Smlouva o provedení této hodnotící studie byla podepsána v prosinci 2005 a zpráva má být dokončena do konce roku 2006 a zveřejněna začátkem roku 2007.

| 5.66 | Nové nařízení o podpoře rozvoje venkova v období 2007–2013 (50) zahrnuje opatření pro znevýhodněné oblasti a v tomto rámci byly řešeny další dvě žádosti orgánu udělujícího absolutorium. |
| --- | --- |

5.66

Nové nařízení o podpoře rozvoje venkova v období 2007–2013 (50) zahrnuje opatření pro znevýhodněné oblasti a v tomto rámci byly řešeny další dvě žádosti orgánu udělujícího absolutorium.

| 5.67 | Podmínka, že zemědělci ve znevýhodněných oblastech musejí používat obvyklé správné postupy zemědělského hospodaření, aby obdrželi vyrovnávací dávky, již nebude nadále platit jako kritérium způsobilosti. Místo toho budou muset tito zemědělci dodržovat (v rámci celého zemědělského podniku) závazné požadavky s ohledem na životní prostředí a dobré životní podmínky zvířat, což se od reformy SZP v roce 2003 nazývá zásadou podmíněnosti. |
| --- | --- |

5.67

Podmínka, že zemědělci ve znevýhodněných oblastech musejí používat obvyklé správné postupy zemědělského hospodaření, aby obdrželi vyrovnávací dávky, již nebude nadále platit jako kritérium způsobilosti. Místo toho budou muset tito zemědělci dodržovat (v rámci celého zemědělského podniku) závazné požadavky s ohledem na životní prostředí a dobré životní podmínky zvířat, což se od reformy SZP v roce 2003 nazývá zásadou podmíněnosti.

| 5.68 | Oblasti způsobilé pro platby v rámci kategorie „plateb zemědělcům ve znevýhodněných oblastech jiných než horských“ budou určeny na základě úrodnosti půdy a klimatických podmínek, takže bude zrušena vazba na sociálně-ekonomická kritéria. Koncepce plateb za přírodní znevýhodnění pro zemědělce v horských oblastech (a v oblastech severně od 62. rovnoběžky) byla zachována. |
| --- | --- |

5.68

Oblasti způsobilé pro platby v rámci kategorie „plateb zemědělcům ve znevýhodněných oblastech jiných než horských“ budou určeny na základě úrodnosti půdy a klimatických podmínek, takže bude zrušena vazba na sociálně-ekonomická kritéria. Koncepce plateb za přírodní znevýhodnění pro zemědělce v horských oblastech (a v oblastech severně od 62. rovnoběžky) byla zachována.

| 5.68 | Podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 týkajícího se příštího programového období, oblasti způsobilé pro „platby zemědělcům v oblastech se znevýhodněnými přírodními podmínkami, kromě horských oblastí“ musí být ovlivněny znevýhodněnými přírodními podmínkami (zejména nízkou produktivitou půdy anebo špatnými klimatickými podmínkami) anebo zvláštními znevýhodněnými podmínkami, pokud je potřebné pokračovat v řízení krajiny s cílem ochrany a zlepšování životního prostředí, udržování venkovské krajiny a zachování potenciálu oblasti z hlediska cestovního ruchu anebo s cílem ochrany pobřežního pásma. |
| --- | --- |

5.68

Podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 týkajícího se příštího programového období, oblasti způsobilé pro „platby zemědělcům v oblastech se znevýhodněnými přírodními podmínkami, kromě horských oblastí“ musí být ovlivněny znevýhodněnými přírodními podmínkami (zejména nízkou produktivitou půdy anebo špatnými klimatickými podmínkami) anebo zvláštními znevýhodněnými podmínkami, pokud je potřebné pokračovat v řízení krajiny s cílem ochrany a zlepšování životního prostředí, udržování venkovské krajiny a zachování potenciálu oblasti z hlediska cestovního ruchu anebo s cílem ochrany pobřežního pásma.

| 5.69 | S výjimkou požadavku týkajícího se podmíněnosti byl však vstup všech ostatních změn opatření pro znevýhodněné oblasti v platnost odložen na 1. leden 2010 a bude vyžadovat přijetí nařízení Rady na základě návrhu Komise. Současná kritéria pro určování oblastí, které mají být klasifikovány jako znevýhodněné, zůstanou tedy v platnosti nejméně do roku 2010. |
| --- | --- |

5.69

S výjimkou požadavku týkajícího se podmíněnosti byl však vstup všech ostatních změn opatření pro znevýhodněné oblasti v platnost odložen na 1. leden 2010 a bude vyžadovat přijetí nařízení Rady na základě návrhu Komise. Současná kritéria pro určování oblastí, které mají být klasifikovány jako znevýhodněné, zůstanou tedy v platnosti nejméně do roku 2010.

| 5.69 | Pokud jde o vymezení znevýhodněných oblastí, návrh Komise KOM(2004) 490 v konečném znění o budoucím rozvoji venkova obsahoval návrh změny klasifikace „střední kategorie“ znevýhodněných oblastí. Návrh se však střetl se silným odporem, především v Radě. |
| --- | --- |

5.69

Pokud jde o vymezení znevýhodněných oblastí, návrh Komise KOM(2004) 490 v konečném znění o budoucím rozvoji venkova obsahoval návrh změny klasifikace „střední kategorie“ znevýhodněných oblastí. Návrh se však střetl se silným odporem, především v Radě.

Jako část konečného kompromisu k návrhu, který byl přijat jako nařízení (ES) č. 1698/2005, se dohodlo, že před přijetím konečného rozhodnutí o změně klasifikace se vykoná další hloubková analýza této otázky.

Organizace systému identifikace a registrace skotu v Evropské unii

| 5.70 | Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 6/2004 se zabývala systémem identifikace skotu, který má zajistit možnost vysledování skotu a telat a používá se ke kontrole plnění podmínek způsobilosti pro různé prémie na skot. Účetní dvůr zjistil nedostatky v systému zavedeném legislativou Společenství a zejména shledal, že schopnost vysledovat pohyb skotu v rámci Společenství nelze zaručit, poněvadž příslušné předpisy neobsahují žádné ustanovení o harmonizaci nebo výměně údajů mezi databázemi členských států. |
| --- | --- |

5.70

Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 6/2004 se zabývala systémem identifikace skotu, který má zajistit možnost vysledování skotu a telat a používá se ke kontrole plnění podmínek způsobilosti pro různé prémie na skot. Účetní dvůr zjistil nedostatky v systému zavedeném legislativou Společenství a zejména shledal, že schopnost vysledovat pohyb skotu v rámci Společenství nelze zaručit, poněvadž příslušné předpisy neobsahují žádné ustanovení o harmonizaci nebo výměně údajů mezi databázemi členských států.

| 5.70–5.72 | V roce 2004 Komise vytvořila systém TRACES, který je schopen sledovat pohyb zvířat v rámci EU a zvenčí. Systém TRACES slučuje a zjednodušuje stávající systémy zpětného vysledování obchodu se zvířaty. Ten se stal povinným ve všech členských státech od 1. ledna 2005 a splňuje většinu požadavků členských států a doporučení vydané Účetním dvorem ve zvláštní zprávě č. 1/2000 týkající se klasického moru prasat. |
| --- | --- |

5.70–5.72

V roce 2004 Komise vytvořila systém TRACES, který je schopen sledovat pohyb zvířat v rámci EU a zvenčí. Systém TRACES slučuje a zjednodušuje stávající systémy zpětného vysledování obchodu se zvířaty. Ten se stal povinným ve všech členských státech od 1. ledna 2005 a splňuje většinu požadavků členských států a doporučení vydané Účetním dvorem ve zvláštní zprávě č. 1/2000 týkající se klasického moru prasat.

Na základě závěrů Rady týkajících se zvláštní zprávy Účetního dvora č. 6/2004 Komise vypracovala další pokyny v úzké spolupráci s členskými státy. Dne 14. února 2005 Komise dokončila pracovní dokument o určení standardů pro databáze hovězího dobytka, což uvítaly členské státy a jenž se používá pro další rozvoj vnitrostátních databází.

Kromě toho Komise dne 26. ledna 2005 předložila svou zprávu Radě a Evropskému parlamentu o možnosti zavedení elektronické identifikace hovězího dobytka (KOM(2005) 9). Tato zpráva obsahuje různé možnosti legislativních návrhů, jež byly projednány na úrovni Rady zvláštním výborem pro zemědělství dne 7. března 2005. Spolu s přípravou vhodného legislativního návrhu Komise zamýšlí zvážit i výměnu informací mezi vnitrostátními databázemi.

| 5.71 | Jako součást procesu udělování absolutoria za rok 2003 Rada (51) požadovala větší harmonizaci mezi databázemi členských států. Evropský parlament (52) vyzval Komisi, aby předložila legislativní návrh k zajištění srovnatelnosti vnitrostátních databází a vydala pokyny o výměně údajů. |
| --- | --- |

5.71

Jako součást procesu udělování absolutoria za rok 2003 Rada (51) požadovala větší harmonizaci mezi databázemi členských států. Evropský parlament (52) vyzval Komisi, aby předložila legislativní návrh k zajištění srovnatelnosti vnitrostátních databází a vydala pokyny o výměně údajů.

| 5.72 | Komise uznala hlavní zjištění zvláštní zprávy Účetního dvora č. 6/2004. Přijala (53) návrh organizovat výměnu informací a vypracovala pracovní dokument pro porovnávání národních databází. Ačkoli Komise situaci přezkoumávala, nenavrhla žádné další předpisy. |
| --- | --- |

5.72

Komise uznala hlavní zjištění zvláštní zprávy Účetního dvora č. 6/2004. Přijala (53) návrh organizovat výměnu informací a vypracovala pracovní dokument pro porovnávání národních databází. Ačkoli Komise situaci přezkoumávala, nenavrhla žádné další předpisy.

| 5.73 | Účetní dvůr ověřoval provádění režimu porážkových prémií v rámci opatření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávu Účetního dvora č. 6/2004. Režim porážkových prémií je jedním z režimů prémií, které jsou založeny na systému identifikace skotu (54). Prémie se vyplácí za porážku nebo za vývoz dospělého skotu a telat z EU. |
| --- | --- |

5.73

Účetní dvůr ověřoval provádění režimu porážkových prémií v rámci opatření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávu Účetního dvora č. 6/2004. Režim porážkových prémií je jedním z režimů prémií, které jsou založeny na systému identifikace skotu (54). Prémie se vyplácí za porážku nebo za vývoz dospělého skotu a telat z EU.

| 5.74 | Koncepce režimu usnadňuje odpovídající kontrolu plateb s ohledem na zvířata poražená v členském státě, v němž se platba uskutečnila. Avšak kontroly týkající se menšiny zvířat (v průměru 1,2 % v kontrolovaných regionech), která byla poražena v jednom členském státě a za něž byla vyplacena prémie v jiném členském státě, tak důsledné nejsou. Předávání informací mezi členskými státy v takovýchto případech je neúplné a nezajišťuje, že před provedením platby byla ověřena všechna kritéria způsobilosti pro prémii. Německo a Nizozemsko vyplatily prémii v některých případech, kdy před provedením platby nedošlo potvrzení o porážce z ostatních členských států. Z navštívených členských států zajistily automatickou výměnu informací mezi příslušnými databázemi pouze Irsko a Spojené království (u zvířat poražených v Severním Irsku). |
| --- | --- |

5.74

Koncepce režimu usnadňuje odpovídající kontrolu plateb s ohledem na zvířata poražená v členském státě, v němž se platba uskutečnila. Avšak kontroly týkající se menšiny zvířat (v průměru 1,2 % v kontrolovaných regionech), která byla poražena v jednom členském státě a za něž byla vyplacena prémie v jiném členském státě, tak důsledné nejsou. Předávání informací mezi členskými státy v takovýchto případech je neúplné a nezajišťuje, že před provedením platby byla ověřena všechna kritéria způsobilosti pro prémii. Německo a Nizozemsko vyplatily prémii v některých případech, kdy před provedením platby nedošlo potvrzení o porážce z ostatních členských států. Z navštívených členských států zajistily automatickou výměnu informací mezi příslušnými databázemi pouze Irsko a Spojené království (u zvířat poražených v Severním Irsku).

| 5.74 | V právních předpisech Společenství se stanovují všeobecné zásady řízení systému porážkových prémií na zvířata, která jsou předmětem obchodu v rámci Společenství po období uchování (čl. 35 odst. 3 nařízení (ES) č. 2342/1999). Jatka členského státu, v kterém byla porážka provedena, jsou povinna vystavit osvědčení, jež musí obsahovat základní údaje potřebné k žádosti o porážkovou prémii. |
| --- | --- |

5.74

V právních předpisech Společenství se stanovují všeobecné zásady řízení systému porážkových prémií na zvířata, která jsou předmětem obchodu v rámci Společenství po období uchování (čl. 35 odst. 3 nařízení (ES) č. 2342/1999). Jatka členského státu, v kterém byla porážka provedena, jsou povinna vystavit osvědčení, jež musí obsahovat základní údaje potřebné k žádosti o porážkovou prémii.

Z obecného hlediska si členské státy při zabezpečování účinné kontroly pravosti zaslaných dokladů a správnosti údajů navzájem pomáhají. Členský stát vykonávající platbu bude pravidelně zasílat členskému státu, v kterém je provedena porážka, výkaz osvědčení o porážce, jenž mu tento stát doručil. Zodpovědnost za uplatňování těchto zásad byla ponechána na členských státech.

Provádění reformy přímých plateb zavedených nařízením Rady (ES) č. 1782/2003 použitelné od roku 2005 změnilo podmínky uplatňování prémie na zvířata, které byly předmětem obchodu v rámci Společenství.

Skutečnost, že 17 členských států se rozhodlo uplatňovat režim jednotné platby nespojený s jinými platbami a nezachovat porážkovou prémii, přispěla k tomu, že důležitost informací o obchodu se zvířaty určenými na porážku v rámci Společenství se stává relativní.

| 5.75 | Z ověřování režimu porážkových prémií Účetním dvorem vyplynulo, že přetrvávají nedostatky v systému identifikace skotu uvedené ve zvláštní zprávě, zejména pokud jde o skot, s nímž členské státy vzájemně obchodují. |
| --- | --- |

5.75

Z ověřování režimu porážkových prémií Účetním dvorem vyplynulo, že přetrvávají nedostatky v systému identifikace skotu uvedené ve zvláštní zprávě, zejména pokud jde o skot, s nímž členské státy vzájemně obchodují.

| 5.75 | Ihned poté, co se situace v oblasti provádění reformy stabilizuje, je potřeba přezkoumat podmínky uplatňování porážkové prémie v rámci obchodu uvnitř Společenství, jak z hlediska obchodu mezi členskými státy, které uplatňují porážkovou prémii „spojenou s jinými platbami“, tak i z hlediska obchodu mezi těmito členskými státy a členskými státy, které tuto prémii přestaly spojovat s jinými platbami. |
| --- | --- |

5.75

Ihned poté, co se situace v oblasti provádění reformy stabilizuje, je potřeba přezkoumat podmínky uplatňování porážkové prémie v rámci obchodu uvnitř Společenství, jak z hlediska obchodu mezi členskými státy, které uplatňují porážkovou prémii „spojenou s jinými platbami“, tak i z hlediska obchodu mezi těmito členskými státy a členskými státy, které tuto prémii přestaly spojovat s jinými platbami.

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVY VYDANÉ OD ZVEŘEJNĚNÍ POSLEDNÍ VÝROČNÍ ZPRÁVY

| 5.76 | V posledních dvanácti měsících Účetní dvůr zveřejnil dvě zvláštní zprávy týkající se zemědělství: |
| --- | --- |

5.76

V posledních dvanácti měsících Účetní dvůr zveřejnil dvě zvláštní zprávy týkající se zemědělství:

| a) | Investice do rozvoje venkova: Řeší účelně problémy venkovských oblastí? (zvláštní zpráva č. 7/2006); |
| --- | --- |

a)

Investice do rozvoje venkova: Řeší účelně problémy venkovských oblastí? (zvláštní zpráva č. 7/2006);

| b) | Rostoucí úspěch? Účelnost podpory Evropské unie na operační programy pro pěstitele ovoce a zeleniny (zvláštní zpráva č. 8/2006). |
| --- | --- |

b)

Rostoucí úspěch? Účelnost podpory Evropské unie na operační programy pro pěstitele ovoce a zeleniny (zvláštní zpráva č. 8/2006).

Tyto zprávy jsou k dispozici na internetové stránce Účetního dvora (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Pouze záruční sekce EZOZF. Pokud jde o orientační sekci EZOZF, viz kapitola 6.

(2)  Ostatní: podpora na produkci, zpracování nebo spotřebu vyplacená producentům nebo organizacím producentů nebo zpracovatelů a správní výdaje.

(3)  Intervence: veřejné a soukromé sklady, opatření ke stažení nadbytečné produkce ovoce a zeleniny, povinná a dobrovolná destilace.

(4)  Nařízení Rady (EHS) č. 3508/92 (Úř. věst. L 355, 5.12.1992, s. 1) a (ES) č. 1782/2003 (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1) týkající se prémií na hospodářská zvířata a podpory na plochu.

(5)  Nařízení Rady (EHS) č. 386/90 (Úř. věst. L 42, 16.2.1990, s. 6).

(6)  Nařízení Rady (EHS) č. 4045/89 (Úř. věst. L 388, 30.12.1989, s. 18) zahrnující platby nad stanovený práh vývozních náhrad, dotací na zpracování a na transformaci, zpracování bavlny, olivového oleje a tabáku a některých opatření v oblasti rozvoje venkova.

(7)  SAPS nahrazuje veškeré přímé podpory jedinou platbou. Zahrnuje platbu jednotné částky za hektar zemědělské půdy. Tento režim používá osm z deseti nových členských států (vyjma Malty a Slovinska).

(8)  Nejsou zahrnuty nahlášené opravy, které činily 174,4 milionů EUR (Španělsko) a 0,21 milionů EUR (Nizozemsko), jelikož je nebylo možné přiřadit jednotlivým platebním agenturám.

(9)  Účty oddělené od rozhodnutí o schválení finančních výkazů.

(10)  Účetní dvůr ověřoval zprávy a osvědčení těchto 31 platebních agentur, z jejichž operací vybral vzorek pro testování.

Zdroj: Souhrnná zpráva Komise k schválení finančních výkazů záruční sekce EZOZF za rok 2005.

(11)  Česká republika, Litva, Maďarsko, Polsko a Slovensko.

(12)  Malta a Slovinsko.

(13)  „Kritéria významnosti používaná v GŘ AGRI“ (pro výhrady a jejich kombinovaný dopad na prohlášení) „jsou ta, která doporučila Komise ve sdělení KOM(2003) 28 ze dne 21. ledna 2003 a v ‚Pokynech pro hodnocení významnosti nedostatků v řídících a kontrolních systémech členských států v rámci sdíleného řízení pro účely výroční zprávy o činnosti‘ odsouhlasených v roce 2005 mezi generálními ředitelstvími strukturálních fondů. Kvalitativně se významnost nedostatku posuzuje na ... Kvantitativně je používaný práh významnosti 2 % doporučený na úrovni Komise“. Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI za rok 2005 (březen 2006), bod 3.1. Používaná kritéria významnosti.

(14)  Komise znovu upravila tyto údaje v roce 2004.

Pozn. 1: Dálkový průzkum zahrnuje použití družicových nebo leteckých snímků ke kontrole žádostí v rámci IACS.

Pozn. 2: Test uskutečněný v roce N je směrodatný pro platby provedené v roce N + 1.

Zdroj: Statistické údaje IACS, které členské státy poskytly GŘ AGRI.

(15)  Vyjádřeno jako procento ploch vykázaných kontrolovaným zemědělcem.

(16)  Úř. věst. L 17, 24.1.2004, s. 7.

(17)  „Zemědělským pozemkem se rozumí souvislý díl půdy, na kterém zemědělec pěstuje jednu skupinu plodin“ (čl. 2 odst. 1a nařízení Komise (ES) č. 796/2004 (Úř. věst. L 141, 30.4.2004, s. 18), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1187/2006 (Úř. věst. L 214, 4.8.2006, s. 14)).

„Referenčním pozemkem se rozumí geograficky vymezený prostor, který má zvláštní identifikaci zaznamenanou do GIS v identifikačním systému členského státu...“ (čl. 2 odst. 26 nařízení Komise (ES) č. 796/2004).

„Systém identifikace zemědělských pozemků... funguje na úrovni referenčních pozemků, jako je katastrální pozemek nebo soubor několika spolu souvisejících přirozeně ohrazených pozemků...“ (čl. 6 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 796/2004).

Spolu související pozemky jsou v praxi často přirozeně ohrazené a mohou být tvořeny několika katastrálními pozemky.

(18)  V souladu s ustanoveními článku 4 nařízení Komise (ES) č. 2419/2001 (Úř. věst. L 327, 12.12.2001, s. 11), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 118/2004 (Úř. věst. L 17, 24.1.2004) pro rok 2004 a článku 6 nařízení (ES) č. 796/2004 pro následující roky.

(19)  Jelikož nejsou k dispozici žádné informace, finanční dopad tohoto nedostatku nelze zjistit.

(20)  Ve vzorku 30 analyzovaných inspekčních zpráv, které představovaly platby v celkové výši 23 800 EUR, byly zjištěny přeplatky a nedoplatky v celkové výši 3 122 EUR, a to kvůli nedostatečné analýze inspekčních zpráv. Rozdíly představovaly dohromady 13 % plateb.

(21)  Čl. 143 písm. c) nařízení (ES) č. 1782/2003.

(22)  Česká republika, Maďarsko, Slovensko, Slovinsko a Malta.

(23)  Komise znovu upravila tyto údaje v roce 2004.

Pozn. 1: Nárok se plně zamítá, je-li zjištěn rozdíl větší než 20 % mezi počtem nahlášených zvířat a počtem stanoveným jako způsobilý nebo když je rozdíl výsledkem nesrovnalostí způsobených záměrně.

Pozn. 2: Test uskutečněný v roce N je směrodatný pro platby provedené v roce N + 1.

Zdroj: Statistické údaje IACS, které členské státy poskytly GŘ AGRI.

(24)  Jedna operace byla rovněž zkontrolována v Portugalsku. Nebyly zjištěny žádné závažné chyby.

(25)  Nařízení Rady (ES) č. 864/2004 (Úř. věst. L 161, 30.4.2004, s. 48).

(26)  Nařízení Komise (ES) č. 27/2004 (Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 36).

(27)  Agroenvironment, předčasný odchod do důchodu, zalesňování a vyrovnávací platby pro znevýhodněné oblasti a oblasti s přírodními znevýhodněními.

(28)  Částečně soběstačná hospodářství procházející restrukturalizací, seskupení producentů, dodržování standardů Společenství, technická pomoc, příplatky k přímým platbám.

(29)  Nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 (Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 80).

(30)  Nařízení (EHS) č. 386/90.

(31)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, bod 4.12.

(32)  Ověřování receptů a posteriori podle nařízení Komise (ES) č. 1520/2000 (Úř. věst. L 177, 15.7.2000, s. 1).

(33)  Analýza údajů nahlášených Komisi podle nařízení Komise (ES) č. 2390/1999 (Úř. věst. L 295, 16.11.1999, s. 1) ukazuje, že všechny členské státy EU-15 (s výjimkou Řecka a Španělska, které údaje neposkytly, a Lucemburska, které má pouze nevýznamný počet operací) prováděly kontroly u těchto zásilek v různém rozsahu.

(34)  Opatření zásilek, které nebyly podrobeny fyzické kontrole, celní závěrou není v rozporu se současnou legislativou.

(35)  Dánsko od tohoto postupu upustilo od 1. února 2006.

(36)  Nařízení (EHS) č. 4045/89.

(37)  První bod odůvodnění v preambuli nařízení (EHS) č. 4045/89 připomíná povinnost členských států přijmout opatření na „zabránění nesrovnalostem a jejich vyšetření a na zpětné získání ztrát, které nastaly v důsledku nesrovnalostí nebo nedbalosti“.

(38)  Na základě současného systému se podle nařízení Rady (ES) č. 595/91 (Úř. věst. L 67, 14.3.1991, s. 11) úřadu OLAF oznamují pouze nesrovnalosti překračující 4 000 EUR.

(39)  Rozhodujícím prvkem při kontrole legality a správnosti operací je existence a přesnost informací nahlášených příjemci, z nichž mnoho lze ověřit pouze fyzickými kontrolami u konečného příjemce.

(40)  Zprávy 31 certifikačních orgánů, jejichž operace byly testovány (viz 
  tabulka 5.1
  ).

(41)  Tímto druhým aspektem se Komise zabývala v šetření, které bylo zahájeno v roce 2002. Ačkoli Komise zjistila rozsáhlé přetrvávající nedostatky v řízení subjektů pověřených AGEA (Itálie), nezamýšlí uložit finanční opravu. Dosud nebyl rovněž odeslán samostatný dopis podle článku 8 nařízení Komise (ES) č. 1663/95 (Úř. věst. L 158, 8.7.1995, s. 6) v návaznosti na výsledky auditní návštěvy ve Francii, která se uskutečnila v roce 2003.

(42)  AGEA (kontroly a postupy plateb, dlužníci, počítačová bezpečnost, interní audit, pověřené subjekty), OPEKEPE (kontroly a postupy plateb, dlužníci, interní audit, pověřené subjekty), ARDA (kontroly a postupy plateb, účetnictví, počítačová bezpečnost, zmocněné subjekty), ONIFLHOR (písemné postupy, dlužníci, počítačová bezpečnost, pověřené subjekty). Dotyčné platební agentury nahlásily přibližně 7 418 milionů EUR, které musí Komise dále analyzovat.

(43)  V roce 2005 byl hodnocen na místě pouze certifikační orgán pro OPEKEPE. Navíc se uskutečnilo deset kontrolních návštěv nových členských států v rámci revize akreditací, kterou prováděla Komise.

(44)  Výběr deseti auditů shody byl proveden náhodně, přičemž se přihlíželo k významnosti. Na základě tohoto postupu byly vybrány audity shody v oblasti plodin na orné půdě (3), prémií na hospodářská zvířata (2), rozvoje venkova (2), vývozních náhrad (1), olivového oleje (1) a ovoce a zeleniny (1).

(45)  Audit poukázal na rizika, která mohou ovlivnit schopnost těchto týmů účinně vykonávat přidělené činnosti, aby mohly generálnímu řediteli jako pověřené schvalující osobě v rámci společného řízení poskytnout dostatečnou jistotu, že řídící a kontrolní systémy zavedené členskými státy zajišťují legalitu a správnost uskutečněných operací.

(46)  K odhadu výše nesrovnalostí by měla být jednoznačně definována vhodná metoda výběru vzorku (stanovisko Účetního dvora č. 2/2004 k modelu jednotného auditu, bod 48) a legalita a správnost výdajů by se měla ověřovat na úrovni konečných příjemců (stanovisko Účetního dvora č. 1/2005 k financování SZP, bod 24).

(47)  Dokument Rady 5971/06 ADD1 – Absolutorium, které má být uděleno Komisi za plnění rozpočtu v rozpočtovém roce 2004.

(48)  Usnesení Evropského parlamentu k rozhodnutí o udělení absolutoria za provedení souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2002 (Komise) (SEC(2003) 1104-C5–0564/2003–2003/2210(DEC)).

(49)  KOM(2004) 648 ze dne 30. září 2004 a připojený pracovní dokument.

(50)  Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1).

(51)  Dokument Rady 5665/05 ADD 2 ze dne 17. února 2005 – „Absolutorium, které má být uděleno Komisi za plnění rozpočtu v rozpočtovém roce 2003 – závěry Rady ke zvláštním zprávám Účetního dvora – příloha 9“.

(52)  Usnesení Evropského parlamentu o připomínkách, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za provedení souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2003, oddíl III – Komise (SEC(2004) 1181 – C6–0012/2005–2004/2040(DEC) – SEC(2004) 1182 – C6–0013/2005–2004/2040(DEC)).

(53)  Pracovní dokument zaměstnanců Komise SEC(2005) 1193 ze dne 26. září 2005.

(54)  Účetní dvůr ověřoval jeho zavedení Komisí a ve vybraných členských státech (Německo (Severní Porýní-Vestfálsko), Španělsko (Aragonie), Francie, Irsko, Itálie, Nizozemsko a Spojené království (Anglie)).

PŘÍLOHA 5.1

Vývoj hlavních připomínek – zemědělství

| | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- |
| Připomínky | Odpovědi Komise | Připomínky | Doporučení |
| IACS | Režimy podpor „na plochu“ | | | |
| U některých členských států se ukázalo, že operace vybrané na základě analýzy rizika vykazují menší chybovost než operace vybrané namátkově (4.37). | Je tomu tak především kvůli tomu, že některé členské státy uvádějí kontroly pomocí dálkového průzkumu jako kontroly na základě náhodného výběru, i když se ve skutečnosti alespoň částečně zakládají na analýze rizika. | Stejně jako v minulých letech se v některých členských státech ukázalo, že operace vybrané na základě analýzy rizik mají menší chybovost než náhodně vybrané operace (5.8). | Komise by měla zkoumat důvody, proč v případě kontrol ploch v rámci IACS vykazují testy provedené na základě náhodného výběru operací nadále vyšší chybovost než testy operací vybraných na základě analýzy rizika. |
| Režimy prémií na hospodářská zvířata | | | |
| Statistické údaje pro prémie na hospodářská zvířata jsou dosud méně spolehlivé než obdobné statistické údaje u žádostí o podporu „na plochu“ (4.39). | Statistiky týkající se (šesti) režimů prémií na hospodářská zvířata se liší více než statistiky týkající se plodin na orné půdě. | Obecně jsou statistické údaje jednotlivých členských států pro prémie na hospodářská zvířata dosud méně spolehlivé než obdobné statistické údaje u žádostí o podporu „na plochu“ (5.24). | |
| Více než sedm let po lhůtě pro úplné zavedení nebyl IACS dosud schopen zajistit v Řecku legálnost a správnost plateb v rámci podpory „na plochu“ a prémií na hospodářská zvířata (4.8). | | Zjištění DAS ohledně IACS v Řecku naznačují, že od posledního roku nedošlo k významnému zlepšení (5.10). | Komise by měla zajistit, aby IACS byl v Řecku plně zaveden. |
| Subvence vyplácené na základě vyprodukovaného množství | Operace týkající se olivového oleje vykazují řadu nedostatků: | | | |
| a) | v Řecku nemohly být některé žádosti o podporu ověřeny, jelikož nahlášené pozemky se nenacházely v uvedené oblasti; |

2004

2005

Připomínky

Odpovědi Komise

Připomínky

Doporučení

IACS

Režimy podpor „na plochu“

U některých členských států se ukázalo, že operace vybrané na základě analýzy rizika vykazují menší chybovost než operace vybrané namátkově (4.37).

Je tomu tak především kvůli tomu, že některé členské státy uvádějí kontroly pomocí dálkového průzkumu jako kontroly na základě náhodného výběru, i když se ve skutečnosti alespoň částečně zakládají na analýze rizika.

Stejně jako v minulých letech se v některých členských státech ukázalo, že operace vybrané na základě analýzy rizik mají menší chybovost než náhodně vybrané operace (5.8).

Komise by měla zkoumat důvody, proč v případě kontrol ploch v rámci IACS vykazují testy provedené na základě náhodného výběru operací nadále vyšší chybovost než testy operací vybraných na základě analýzy rizika.

Režimy prémií na hospodářská zvířata

Statistické údaje pro prémie na hospodářská zvířata jsou dosud méně spolehlivé než obdobné statistické údaje u žádostí o podporu „na plochu“ (4.39).

Statistiky týkající se (šesti) režimů prémií na hospodářská zvířata se liší více než statistiky týkající se plodin na orné půdě.

Obecně jsou statistické údaje jednotlivých členských států pro prémie na hospodářská zvířata dosud méně spolehlivé než obdobné statistické údaje u žádostí o podporu „na plochu“ (5.24).

Více než sedm let po lhůtě pro úplné zavedení nebyl IACS dosud schopen zajistit v Řecku legálnost a správnost plateb v rámci podpory „na plochu“ a prémií na hospodářská zvířata (4.8).

Zjištění DAS ohledně IACS v Řecku naznačují, že od posledního roku nedošlo k významnému zlepšení (5.10).

Komise by měla zajistit, aby IACS byl v Řecku plně zaveden.

Subvence vyplácené na základě vyprodukovaného množství

Operace týkající se olivového oleje vykazují řadu nedostatků:

a)

v Řecku nemohly být některé žádosti o podporu ověřeny, jelikož nahlášené pozemky se nenacházely v uvedené oblasti;

| b) | Řecko nemělo v období rozhodném pro platby uskutečněné v roce 2004 funkční geografický informační systém pro olivový olej; |
| --- | --- |

b)

Řecko nemělo v období rozhodném pro platby uskutečněné v roce 2004 funkční geografický informační systém pro olivový olej;

| c) | v Řecku byly zjištěny případy, kdy organizace producentů neprováděly potřebné kontroly, např. při nakládání s olivovým olejem; |
| --- | --- |

c)

v Řecku byly zjištěny případy, kdy organizace producentů neprováděly potřebné kontroly, např. při nakládání s olivovým olejem;

| a)–c) | Komise došla k podobným zjištěním v rámci auditů účetní závěrky. |
| --- | --- |

a)–c)

Komise došla k podobným zjištěním v rámci auditů účetní závěrky.

Účetní dvůr zjistil, že ve všech členských státech nedostatečná aktualizace údajů v GIS (alfanumerická databáze, skutečný počet olivovníků, nová výsadba a produkční potenciál) jednoznačně prokazuje, že GIS dosud nelze považovat za plně funkční (5.25–5.26).

Komisi se doporučuje, aby zlepšila kontroly výdajů na SZP v oblastech, v nichž přetrvávají závažné nedostatky.

| d) | v Andalusii provedli nesprávně výpočty pro uplatnění sankcí na pěstitele oliv, kteří nahlásili více olivovníků, než bylo zaznamenáno v GIS (4.44). |
| --- | --- |

d)

v Andalusii provedli nesprávně výpočty pro uplatnění sankcí na pěstitele oliv, kteří nahlásili více olivovníků, než bylo zaznamenáno v GIS (4.44).

| d) | Předchozí auditní návštěvy Komise zaměřené na účetní závěrky v několika autonomních oblastech ve Španělsku rovněž prokázaly, že při výpočtu sankcí za vykázání nadhodnoceného počtu stromů se systematicky nesprávně přičítala odchylka. Komise tyto případy důkladně sleduje. |
| --- | --- |

d)

Předchozí auditní návštěvy Komise zaměřené na účetní závěrky v několika autonomních oblastech ve Španělsku rovněž prokázaly, že při výpočtu sankcí za vykázání nadhodnoceného počtu stromů se systematicky nesprávně přičítala odchylka. Komise tyto případy důkladně sleduje.

Ostatní výdaje

Účetní dvůr prověřoval monitorování kontrol podle nařízení (EHS) č. 4045/89 ze strany Komise:

| a) | současné nařízení nevyžaduje, aby koordinační orgány předkládaly statistické údaje ve formátu, který umožňuje smysluplnou analýzu; |
| --- | --- |

a)

současné nařízení nevyžaduje, aby koordinační orgány předkládaly statistické údaje ve formátu, který umožňuje smysluplnou analýzu;

| a) | Komise se domnívá, že zprávy předložené členskými státy poskytují cenné informace, i když uznává, že podávání zpráv podle nařízení (EHS) č. 4045/89 by se mohlo zlepšit. Za tímto účelem předloží návrh na změnu nařízení Komise (ES) č. 4/2004. |
| --- | --- |

a)

Komise se domnívá, že zprávy předložené členskými státy poskytují cenné informace, i když uznává, že podávání zpráv podle nařízení (EHS) č. 4045/89 by se mohlo zlepšit. Za tímto účelem předloží návrh na změnu nařízení Komise (ES) č. 4/2004.

Komise stále nemůže poskytnout úplné a srovnatelné informace o zkontrolovaných operacích a o hodnotě zjištěných a uhrazených nesrovnalostí. Provedla změny předpisů ke zlepšení podávání zpráv, ale účinky těchto změn nejsou dosud známy (5.38).

Komise by měla zlepšit formu podávání zpráv o výsledcích všech systémů dohledu.

| b) | v roce 2003 Účetní dvůr dospěl k závěru, že v jedenácti členských státech byla zcela uspokojivá pouze jedna kontrola po uskutečnění platby ze tří. Reakcí Komise v roce 2004 byla návštěva tří členských států. Šlo o první návštěvy od roku 2001; |
| --- | --- |

b)

v roce 2003 Účetní dvůr dospěl k závěru, že v jedenácti členských státech byla zcela uspokojivá pouze jedna kontrola po uskutečnění platby ze tří. Reakcí Komise v roce 2004 byla návštěva tří členských států. Šlo o první návštěvy od roku 2001;

| b) | Komise se domnívá, že vzhledem ke složitosti kontrol po uskutečnění plateb může často existovat prostor pro zlepšení, aniž by byla zpochybněna hodnota provedených kontrol.
  V roce 2004 GŘ AGRI uskutečnilo tři auditní návštěvy týkající se provádění nařízení (EHS) č. 4045/89 a zaměřilo se na obecné prvky, tj. výroční zprávu, analýzu rizika a na program kontrol. V roce 2005 proběhne dalších šest auditních návštěv. |
| --- | --- |

b)

Komise se domnívá, že vzhledem ke složitosti kontrol po uskutečnění plateb může často existovat prostor pro zlepšení, aniž by byla zpochybněna hodnota provedených kontrol.

V roce 2004 GŘ AGRI uskutečnilo tři auditní návštěvy týkající se provádění nařízení (EHS) č. 4045/89 a zaměřilo se na obecné prvky, tj. výroční zprávu, analýzu rizika a na program kontrol. V roce 2005 proběhne dalších šest auditních návštěv.

V návaznosti na své audity provedené v roce 2003 (prověření toho, jak Komise monitoruje kontroly podle nařízení (EHS) č. 4045/89) Účetní dvůr znovu navštívil sedm členských států, aby posoudil dosažený pokrok. Ačkoli při těchto kontrolách nápravných opatření Účetní dvůr zjistil, že bylo dosaženo zlepšení v celkové kvalitě prověřovaných kontrol, přetrvávaly nedostatky ve zpětném získávání neoprávněných plateb zjištěných při kontrolách, nebyly včas dokončeny plánované kontroly po uskutečnění platby a ve dvou členských státech nebyl trvale dodržován minimální počet těchto kontrol (5.39).

| c) | nadále se zpožďuje uzavírání ročních programů členských států, pokud jde o kontroly po uskutečnění plateb. Koncem roku 2004 nebylo dokončeno téměř 40 % plánovaných kontrol.
  Vzhledem k tomu, že údaje neumožňují provést analýzu podle výše nebo druhu výdajů, není možné vyvodit závěry o významu a příčině odchylek v nahlášené míře nesrovnalostí (4.10).
  (viz také bod 4.51). |
| --- | --- |

c)

nadále se zpožďuje uzavírání ročních programů členských států, pokud jde o kontroly po uskutečnění plateb. Koncem roku 2004 nebylo dokončeno téměř 40 % plánovaných kontrol.

Vzhledem k tomu, že údaje neumožňují provést analýzu podle výše nebo druhu výdajů, není možné vyvodit závěry o významu a příčině odchylek v nahlášené míře nesrovnalostí (4.10).

(viz také bod 4.51).

| c) | Komise si je vědoma zpoždění, ke kterým došlo při dokončování kontrol po uskutečnění plateb v některých členských státech. Počet šetření, která plánuje většina členských států, však významně překračuje požadovaný minimální počet. Na základě toho je míra nedokončených kontrol nižší než 40 %. |
| --- | --- |

c)

Komise si je vědoma zpoždění, ke kterým došlo při dokončování kontrol po uskutečnění plateb v některých členských státech. Počet šetření, která plánuje většina členských států, však významně překračuje požadovaný minimální počet. Na základě toho je míra nedokončených kontrol nižší než 40 %.

Komise zahájila posuzování rozsahu nedokončených plánovaných kontrol v některých členských státech (uvedených v předchozích zprávách Účetního dvora). První výsledky potvrdily neprovedení požadovaného minimálního počtu kontrol po uskutečnění plateb ve čtyřech členských státech, dosud však nebyla provedena žádná nápravná opatření (5.38).

Kontroly vývozních náhrad:

Komise nebyla s to poskytnout informace o hodnotě operací, které byly fyzicky zkontrolovány, ani o hodnotě zjištěných nesrovnalostí. V roce 2004 Komise přijala nařízení, podle něhož musí členské státy podáva tyto informace počínaje zprávou za rok 2005. Účetní dvůr doufá, že toto nařízení nedostatky účinně odstraní (4.13 a 4.52–4.53).

Komise reagovala na doporučení Účetního dvora přijetím nařízení (ES) č. 1454/2004, které stanoví, že od roku 2005 kontrolované operace a nesrovnalosti, které přesáhnou částku 200 EUR, musí být členskými státy oznámeny.

Nedostatky zjištěné Komisí při auditech v členských státech v roce 2004 dosud nebyly předmětem konečného rozhodnutí, zda bude či nebude uložena finanční oprava (5.34).

Rozvoj venkova

Většina nároků na podporu na rozvoj venkova závisí na dodržování závazků, které příjemci přijali, např. dodržování správných postupů zemědělského hospodaření. Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě o agroenvironmentálních opatřeních dospěl k závěru, že ověřování těchto výdajů představuje zvláštní problémy a že jen zřídka může poskytnout přiměřenou jistotu za přijatelné náklady (4.48).

Kontrola agroenvironmentálních opatření je vzhledem ke své složitosti náročná na zdroje, a to jak technické, tak i finanční. Rozsáhlejší kontroly agroenvironmentálních opatření by tudíž vedly k neúměrným dodatečným nákladům a snížily by riziko jen v omezené míře. Viz rovněž odpověď na body 4.98 a 4.99.

Účetní dvůr opět zjistil vysoký počet chyb vzniklých v důsledku toho, že zemědělci nedodrželi své závazky nebo orgány neověřily hlavní podmínky způsobilosti (5.29).

PŘÍLOHA 5.2

Monitorovací prvky IACS – Tradiční režimy podpor

Zdroj: Účetní dvůr, přezkum systému IACS platebních agentur (výtah).

| Členský stát | Podpora na plochu | Prémie na hospodářská zvířata |
| --- | --- | --- |
| Administrativní postupy a kontroly k zajištění správnosti plateb | Analýza rizika a postupy výběru vzorku pro inspekce | Metodika kontrol a podávání zpráv o jednotlivých výsledcích | Příprava a spolehlivost statistických údajů o inspekcích a výsledcích | Administrativní postupy a kontroly k zajištění správnosti plateb | Analýza rizika a postupy výběru vzorku pro inspekce | Metodika kontrol a podávání zpráv o jednotlivých výsledcích | Příprava a spolehlivost statistických údajů o inspekcích a výsledcích |
| Malta | | 4 | 2 | 9 | 6 | | | 9 |
| Slovinsko | 1/3/7 | 4/5 | 2 | 10 | 8 | 5 | 11 | 10 |

Členský stát

Podpora na plochu

Prémie na hospodářská zvířata

Administrativní postupy a kontroly k zajištění správnosti plateb

Analýza rizika a postupy výběru vzorku pro inspekce

Metodika kontrol a podávání zpráv o jednotlivých výsledcích

Příprava a spolehlivost statistických údajů o inspekcích a výsledcích

Administrativní postupy a kontroly k zajištění správnosti plateb

Analýza rizika a postupy výběru vzorku pro inspekce

Metodika kontrol a podávání zpráv o jednotlivých výsledcích

Příprava a spolehlivost statistických údajů o inspekcích a výsledcích

Malta

4

2

9

6

9

Slovinsko

1/3/7

4/5

2

10

8

5

11

10

| | A | Funguje dobře. Je zapotřebí pouze několika drobných zlepšení. |
| --- | --- | --- |
| | B | Funguje, jsou však nutná zlepšení. |
| | C | Nefunguje, jak bylo zamýšleno. |

A

Funguje dobře. Je zapotřebí pouze několika drobných zlepšení.

B

Funguje, jsou však nutná zlepšení.

C

Nefunguje, jak bylo zamýšleno.

| 1 | Informace obsažené v LPIS spolu s informacemi, které členské státy vyžadují v žádostech o podporu, nezajišťují systematicky správnou identifikaci a umístění každého zemědělského pozemku vykázaného v rámci referenčního pozemku. To negativně ovlivňuje kvalitu administrativních kontrol a kontrol na místě a uplatňování snížení podpory a pokut (viz poznámka 3 v přílohe 5.3). |
| --- | --- |
| 2 | Výsledky inspekcí (např. trvalé rysy) nebyly zaznamenány v systému identifikace zemědělských pozemků, aby se předešlo nahlašování nadhodnocených údajů v příštích letech. |
| 3 | Útvar kontroly nebyl s to splnit své povinnosti. |
| 4 | Nebylo prováděno a/nebo zdokumentováno vyhodnocení rizikových činitelů. |
| 5 | Analýza závažných rozdílů zjištěných během inspekcí nebyla vůbec provedena či nebyla provedena dostatečně a/nebo v případě značných nesrovnalostí se v témže roce nezvýšil počet kontrol (čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 2419/2001). |
| 6 | Z fondů Společenství na skot byly poskytnuty zvláštní a porážkové prémie na zvířata, která byla zabita ještě před vstupem do Evropské unie. Soustavně se nesprávně vypočítávalo snížení podpor nebo sankce použitelné na prémie na skot a ovce. U skotu, na nějž byly předloženy žádosti, bylo použito pouze poměrné snížení podpory, ne však sankce, a u skotu, pro nějž nebyly předloženy žádosti, byly použité sankce příliš vysoké. U prémií na ovce bylo soustavně vypočítáváno příliš malé snížení podpory. |
| 7 | Pokud vykázaná plocha překročí naměřenou plochu o více než přípustnou odchylku měření, považuje se za plochu uznanou pro platbu naměřená plocha zvýšená o odchylku 4 %. |
| 8 | Z fondů Společenství na skot byly poskytnuty zvláštní a porážkové prémie na zvířata, která byla zabita ještě před vstupem do Evropské unie. Kvůli pozdnímu zveřejnění správních postupů byl nesprávně vyplněn značný počet žádostí. Nedocházelo k elektronické výměně údajů s jatkami o porážkové a zvláštní prémii pro hovězí dobytek. Platby přímé pomoci fyzickým osobám po 1. lednu 2005 nebyly provedeny v plné výši ale sníženy o 4 % zálohu na daň z příjmů. |
| 9 | Menší nevysvětlené rozdíly mezi počtem inspekcí a/nebo výsledky inspekcí hlášených Komisi a výchozími údaji předávanými auditorům a/nebo menší zpoždění při předávání statistik Komisi. |
| 10 | Významné nevysvětlené rozdíly mezi počtem inspekcí a/nebo výsledky inspekcí hlášených Komisi a výchozími údaji předávanými auditorům a/nebo značná zpoždění při předávání statistik Komisi. |
| 11 | U režimu prémií na skot nebylo dosaženo minimálního počtu zkontrolovaných obdržených žádostí, jenž byl stanoven na 10 %. |

1

Informace obsažené v LPIS spolu s informacemi, které členské státy vyžadují v žádostech o podporu, nezajišťují systematicky správnou identifikaci a umístění každého zemědělského pozemku vykázaného v rámci referenčního pozemku. To negativně ovlivňuje kvalitu administrativních kontrol a kontrol na místě a uplatňování snížení podpory a pokut (viz poznámka 3 v přílohe 5.3).

2

Výsledky inspekcí (např. trvalé rysy) nebyly zaznamenány v systému identifikace zemědělských pozemků, aby se předešlo nahlašování nadhodnocených údajů v příštích letech.

3

Útvar kontroly nebyl s to splnit své povinnosti.

4

Nebylo prováděno a/nebo zdokumentováno vyhodnocení rizikových činitelů.

5

Analýza závažných rozdílů zjištěných během inspekcí nebyla vůbec provedena či nebyla provedena dostatečně a/nebo v případě značných nesrovnalostí se v témže roce nezvýšil počet kontrol (čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 2419/2001).

6

Z fondů Společenství na skot byly poskytnuty zvláštní a porážkové prémie na zvířata, která byla zabita ještě před vstupem do Evropské unie. Soustavně se nesprávně vypočítávalo snížení podpor nebo sankce použitelné na prémie na skot a ovce. U skotu, na nějž byly předloženy žádosti, bylo použito pouze poměrné snížení podpory, ne však sankce, a u skotu, pro nějž nebyly předloženy žádosti, byly použité sankce příliš vysoké. U prémií na ovce bylo soustavně vypočítáváno příliš malé snížení podpory.

7

Pokud vykázaná plocha překročí naměřenou plochu o více než přípustnou odchylku měření, považuje se za plochu uznanou pro platbu naměřená plocha zvýšená o odchylku 4 %.

8

Z fondů Společenství na skot byly poskytnuty zvláštní a porážkové prémie na zvířata, která byla zabita ještě před vstupem do Evropské unie. Kvůli pozdnímu zveřejnění správních postupů byl nesprávně vyplněn značný počet žádostí. Nedocházelo k elektronické výměně údajů s jatkami o porážkové a zvláštní prémii pro hovězí dobytek. Platby přímé pomoci fyzickým osobám po 1. lednu 2005 nebyly provedeny v plné výši ale sníženy o 4 % zálohu na daň z příjmů.

9

Menší nevysvětlené rozdíly mezi počtem inspekcí a/nebo výsledky inspekcí hlášených Komisi a výchozími údaji předávanými auditorům a/nebo menší zpoždění při předávání statistik Komisi.

10

Významné nevysvětlené rozdíly mezi počtem inspekcí a/nebo výsledky inspekcí hlášených Komisi a výchozími údaji předávanými auditorům a/nebo značná zpoždění při předávání statistik Komisi.

11

U režimu prémií na skot nebylo dosaženo minimálního počtu zkontrolovaných obdržených žádostí, jenž byl stanoven na 10 %.

PŘÍLOHA 5.3

Monitorovací prvky IACS – režim jednotných plateb na plochu (SAPS)

Zdroj: Účetní dvůr, přezkum systému iacs platebních agentur (výtah).

| Členský stát | Administrativní postupy a kontroly k zajištění správnosti plateb | Analýza rizika a postupy výběru vzorku pro inspekce | Metodika kontrol a podávání zpráv o jednotlivých výsledcích | Příprava a spolehlivost statistických údajů o inspekcích a výsledcích |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Česká rep. | 2 | 4/5 | 13 | 14 |
| Maďarsko | 1/2/3/9/7 | 4 | 13 | 15 |
| Litva | 1/2/3 | 12 | 6 | 14 |
| Polsko | 1/2/3/8/10/11 | 5 | 13 | 15 |
| Slovensko | 1/3 | 4 | 13 | |

Členský stát

Administrativní postupy a kontroly k zajištění správnosti plateb

Analýza rizika a postupy výběru vzorku pro inspekce

Metodika kontrol a podávání zpráv o jednotlivých výsledcích

Příprava a spolehlivost statistických údajů o inspekcích a výsledcích

Česká rep.

2

4/5

13

14

Maďarsko

1/2/3/9/7

4

13

15

Litva

1/2/3

12

6

14

Polsko

1/2/3/8/10/11

5

13

15

Slovensko

1/3

4

13

| | A | Funguje dobře. Je zapotřebí pouze několika drobných zlepšení. |
| --- | --- | --- |
| | B | Funguje, jsou však nutná zlepšení. |
| | C | Nefunguje, jak bylo zamýšleno. |

A

Funguje dobře. Je zapotřebí pouze několika drobných zlepšení.

B

Funguje, jsou však nutná zlepšení.

C

Nefunguje, jak bylo zamýšleno.

| 1 | Informace obsažené v LPIS spolu s informacemi, které členské státy vyžadují na žádostech o podporu, nezajišťují systematicky správnou identifikaci a umístění každého zemědělského pozemku vykázaného v rámci referenčního pozemku. To negativně ovlivňuje kvalitu administrativních kontrol a kontrol na místě a uplatňování snížení podpory a pokut (viz poznámka 3). |
| --- | --- |
| 2 | Inspektoři provádějící kontroly na místě naráželi na problém určení hranic pozemku, který měli změřit. |
| 3 | Pozemky, které nebyly vykázány nebo je částečně vykázal pouze jeden zemědělec, mohou kompenzovat pozemky vykázané dvakrát či nadhodnocené pozemky vykázané jiným zemědělcem, takže skutečný rozsah nadhodnocení vykázané rozlohy nebo dvojího vykázání stejné rozlohy v rámci referenčního pozemku nelze přesně zjistit. Snížení podpory a sankce se proto neuplatňují vůbec či pouze v malém rozsahu. |
| 4 | Nebylo prováděno a/nebo zdokumentováno vyhodnocení rizikových činitelů. |
| 5 | Analýza závažných rozdílů zjištěných během inspekcí nebyla vůbec provedena či nebyla provedena dostatečně a/nebo v případě značných nesrovnalostí se v témže roce nezvýšil počet kontrol (čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 2419/2001). |
| 6 | Opakovaná měření prováděná auditory nemohla potvrdit výsledky původního měření u 18 % měřených pozemků. |
| 7 | Výsledky inspekcí nebyly vzaty v úvahu či nebyly vzaty v úvahu správně při výpočtu plateb v rámci SAPS. |
| 8 | Administrativní křížové kontroly umožnily, aby vykázaná plocha překročila způsobilou plochu evidovanou v LPIS až o 5 %. |
| 9 | Celková plocha zjištěná pro každou plodinu dálkovým průzkumem v rámci referenčního pozemku byla přidělena jednotlivým zemědělcům v poměru k ploše, kterou nahlásili. |
| 10 | Objevily se potíže při určování hranic vykázaných pozemků a pokud výsledky měření překročily celkovou katastrální plochu měřeného pozemku, byla naměřená plocha pozemku považována za stanovenou plochu. |
| 11 | Snížení podpory uložené v důsledku nedodržení podmínek použitelných na národní doplňkové platby bylo rozšířeno i na platby v rámci SAPS, ačkoli podmínky pro SAPS byly splněny. |
| 12 | U náhodně vybraných inspekcí byly zjištěny větší rozdíly v nahlášených plochách a větší podíl nadhodnocených údajů než u inspekcí na základě rizika. To naznačuje, že parametry rizik nebyly účelné. |
| 13 | Výsledky inspekcí (např. trvalé rysy nezpůsobilosti) nebyly zaznamenány v systému identifikace zemědělských pozemků, aby se předešlo nahlašování nadhodnocených údajů v příštích letech. |
| 14 | Menší nevysvětlené rozdíly mezi počtem inspekcí a/nebo výsledky inspekcí hlášených Komisi a výchozími údaji předávanými auditorům a/nebo menší zpoždění při předávání statistik. |
| 15 | Významné nevysvětlené rozdíly mezi počtem inspekcí a/nebo výsledky inspekcí hlášených Komisi a výchozími údaji předávanými auditorům a/nebo značná zpoždění při předávání statistik Komisi. |

1

Informace obsažené v LPIS spolu s informacemi, které členské státy vyžadují na žádostech o podporu, nezajišťují systematicky správnou identifikaci a umístění každého zemědělského pozemku vykázaného v rámci referenčního pozemku. To negativně ovlivňuje kvalitu administrativních kontrol a kontrol na místě a uplatňování snížení podpory a pokut (viz poznámka 3).

2

Inspektoři provádějící kontroly na místě naráželi na problém určení hranic pozemku, který měli změřit.

3

Pozemky, které nebyly vykázány nebo je částečně vykázal pouze jeden zemědělec, mohou kompenzovat pozemky vykázané dvakrát či nadhodnocené pozemky vykázané jiným zemědělcem, takže skutečný rozsah nadhodnocení vykázané rozlohy nebo dvojího vykázání stejné rozlohy v rámci referenčního pozemku nelze přesně zjistit. Snížení podpory a sankce se proto neuplatňují vůbec či pouze v malém rozsahu.

4

Nebylo prováděno a/nebo zdokumentováno vyhodnocení rizikových činitelů.

5

Analýza závažných rozdílů zjištěných během inspekcí nebyla vůbec provedena či nebyla provedena dostatečně a/nebo v případě značných nesrovnalostí se v témže roce nezvýšil počet kontrol (čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 2419/2001).

6

Opakovaná měření prováděná auditory nemohla potvrdit výsledky původního měření u 18 % měřených pozemků.

7

Výsledky inspekcí nebyly vzaty v úvahu či nebyly vzaty v úvahu správně při výpočtu plateb v rámci SAPS.

8

Administrativní křížové kontroly umožnily, aby vykázaná plocha překročila způsobilou plochu evidovanou v LPIS až o 5 %.

9

Celková plocha zjištěná pro každou plodinu dálkovým průzkumem v rámci referenčního pozemku byla přidělena jednotlivým zemědělcům v poměru k ploše, kterou nahlásili.

10

Objevily se potíže při určování hranic vykázaných pozemků a pokud výsledky měření překročily celkovou katastrální plochu měřeného pozemku, byla naměřená plocha pozemku považována za stanovenou plochu.

11

Snížení podpory uložené v důsledku nedodržení podmínek použitelných na národní doplňkové platby bylo rozšířeno i na platby v rámci SAPS, ačkoli podmínky pro SAPS byly splněny.

12

U náhodně vybraných inspekcí byly zjištěny větší rozdíly v nahlášených plochách a větší podíl nadhodnocených údajů než u inspekcí na základě rizika. To naznačuje, že parametry rizik nebyly účelné.

13

Výsledky inspekcí (např. trvalé rysy nezpůsobilosti) nebyly zaznamenány v systému identifikace zemědělských pozemků, aby se předešlo nahlašování nadhodnocených údajů v příštích letech.

14

Menší nevysvětlené rozdíly mezi počtem inspekcí a/nebo výsledky inspekcí hlášených Komisi a výchozími údaji předávanými auditorům a/nebo menší zpoždění při předávání statistik.

15

Významné nevysvětlené rozdíly mezi počtem inspekcí a/nebo výsledky inspekcí hlášených Komisi a výchozími údaji předávanými auditorům a/nebo značná zpoždění při předávání statistik Komisi.

---

KAPITOLA 6

Strukturální operace: regionální politika, zaměstnanost a sociální politika, rozvoj venkova a rybolov

OBSAH

Úvod

Zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti

Zvláštní charakteristiky strukturálních operací

Audit Účetního dvora

Současné programy strukturálních fondů

Projektové výdaje, ve kterých se vyskytly chyby

Kontroly členských států nesplňují klíčové požadavky příslušných předpisů

Předcházející programy strukturálních fondů

Neprovedení oprav a zbytečně velká zpoždění při uzavírání programů

Projektové výdaje, ve kterých se vyskytly chyby

Kontroly nesplňují klíčové požadavky příslušných předpisů

Fond soudržnosti

Finanční opravy a hlášení zpětně získaných částek v rámci strukturálních fondů

Omezený rozsah čistých finančních oprav

Nedostatečné podávání zpráv o nápravných opatřeních ze strany členských států

Závěry a doporučení

Závěry

Doporučení

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky

Zvláštní zprávy vydané od zveřejnění poslední výroční zprávy

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 6.1 | Strukturální operace se týkají čtyř politik Evropské unie (EU), jejichž cíle jsou vzájemně propojené, tj. regionální politiky, zaměstnanosti a sociální politiky, rozvoje venkova a rybolovu. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

6.1

Strukturální operace se týkají čtyř politik Evropské unie (EU), jejichž cíle jsou vzájemně propojené, tj. regionální politiky, zaměstnanosti a sociální politiky, rozvoje venkova a rybolovu.

| 6.2 | Opatření se financují ze čtyř strukturálních fondů, kterými jsou Evropský fond pro regionální rozvoj (ERDF), Evropský sociální fond (ESF), „orientační sekce“ Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (orientační sekce EZOZF) a finanční nástroj pro orientaci rybolovu (FNOR), a z Fondu soudržnosti. |
| --- | --- |

6.2

Opatření se financují ze čtyř strukturálních fondů, kterými jsou Evropský fond pro regionální rozvoj (ERDF), Evropský sociální fond (ESF), „orientační sekce“ Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (orientační sekce EZOZF) a finanční nástroj pro orientaci rybolovu (FNOR), a z Fondu soudržnosti.

| 6.3 | Ze strukturálních fondů se spolufinancují programy sociálního a hospodářského rozvoje a rovněž iniciativy Společenství Interreg, URBAN, Leader a EQUAL. Fond soudržnosti spolufinancuje projekty zaměřené na zlepšování životního prostředí a rozvoj dopravní infrastruktury v členských státech, jejichž hrubý domácí příjem na osobu je nižší než 90 % průměru Unie. |
| --- | --- |

6.3

Ze strukturálních fondů se spolufinancují programy sociálního a hospodářského rozvoje a rovněž iniciativy Společenství Interreg, URBAN, Leader a EQUAL. Fond soudržnosti spolufinancuje projekty zaměřené na zlepšování životního prostředí a rozvoj dopravní infrastruktury v členských státech, jejichž hrubý domácí příjem na osobu je nižší než 90 % průměru Unie.

| 6.4 | Finanční prostředky ze strukturálních fondů, které představují 92 % výdajů na strukturální operace, se v EU přidělují především na základě tří cílů: |
| --- | --- |

6.4

Finanční prostředky ze strukturálních fondů, které představují 92 % výdajů na strukturální operace, se v EU přidělují především na základě tří cílů:

| — | cíl 1 – podpora rozvoje a strukturálního přizpůsobení regionů, jejichž vývoj zaostává, |
| --- | --- |

—

cíl 1 – podpora rozvoje a strukturálního přizpůsobení regionů, jejichž vývoj zaostává,

| — | cíl 2 – podpora hospodářské a sociální transformace oblastí, které čelí strukturálním potížím, |
| --- | --- |

—

cíl 2 – podpora hospodářské a sociální transformace oblastí, které čelí strukturálním potížím,

| — | cíl 3 – podpora přizpůsobení a modernizace politik a systémů vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

—

cíl 3 – podpora přizpůsobení a modernizace politik a systémů vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnanosti.

| 6.5 | Celkové výdaje v roce 2005 činily 32 763 milionů eur (
  grafy 6.1a a b
  ). Finanční prostředky se poskytují v rámci víceletých období odpovídajících finančním výhledům. Současné finanční období trvá od roku 2000 do roku 2006. Předcházející finanční období trvalo od roku 1994 do roku 1999. V současném programovém období existuje 545 programů strukturálních fondů a 1 200 projektů Fondu soudržnosti. V předchozím programovém období schválila Komise 1 104 programů strukturálních fondů a 920 projektů Fondu soudržnosti. Programy strukturálních fondů se liší svojí velikostí – od méně než 500 000 eur do více než 8 miliard eur. Výdaje na projekt v rámci těchto programů se mohou značně lišit, a to od několika set eur finanční pomoci poskytnuté jednomu příjemci až do několika set milionů eur na velké infrastrukturní projekty. Projekty v rámci Fondu soudržnosti se pohybují v rozmezí od 50 000 eur do více než 1 miliardy eur. |
| --- | --- |

6.5

Celkové výdaje v roce 2005 činily 32 763 milionů eur (
  grafy 6.1a a b
  ). Finanční prostředky se poskytují v rámci víceletých období odpovídajících finančním výhledům. Současné finanční období trvá od roku 2000 do roku 2006. Předcházející finanční období trvalo od roku 1994 do roku 1999. V současném programovém období existuje 545 programů strukturálních fondů a 1 200 projektů Fondu soudržnosti. V předchozím programovém období schválila Komise 1 104 programů strukturálních fondů a 920 projektů Fondu soudržnosti. Programy strukturálních fondů se liší svojí velikostí – od méně než 500 000 eur do více než 8 miliard eur. Výdaje na projekt v rámci těchto programů se mohou značně lišit, a to od několika set eur finanční pomoci poskytnuté jednomu příjemci až do několika set milionů eur na velké infrastrukturní projekty. Projekty v rámci Fondu soudržnosti se pohybují v rozmezí od 50 000 eur do více než 1 miliardy eur.

Image

Image

ZVLÁŠTNÍ POSOUZENÍ V RÁMCI PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Zvláštní charakteristiky strukturálních operací

| 6.6 | Financování programů a projektů strukturálních operací ze strany Společenství má podobu zálohové platby a následného proplacení příslušnému členskému státu nákladů vykázaných realizátorem projektu (1). Podmínky způsobilosti pro uhrazení nákladů na projekt jsou definovány v podrobných nařízeních. |
| --- | --- |

6.6

Financování programů a projektů strukturálních operací ze strany Společenství má podobu zálohové platby a následného proplacení příslušnému členskému státu nákladů vykázaných realizátorem projektu (1). Podmínky způsobilosti pro uhrazení nákladů na projekt jsou definovány v podrobných nařízeních.

| 6.7 | Od členských států se vyžaduje, aby kontrolovaly, zda se náklady na projekty vykazují správně a zda splňují podmínky způsobilosti. Komise dohlíží na to, zda opatření členských států na ověřování výdajů splňují požadavky práva Společenství. Jde o tzv. sdílené řízení. Hierarchie odpovědnosti vede od konečných příjemců přes národní orgány veřejné správy a jiné podpůrné subjekty ve členských státech až ke Komisi – její generální ředitelství. Konečnou odpovědnost za správnost výdajů na strukturální operace má tedy Komise. |
| --- | --- |

6.7

Od členských států se vyžaduje, aby kontrolovaly, zda se náklady na projekty vykazují správně a zda splňují podmínky způsobilosti. Komise dohlíží na to, zda opatření členských států na ověřování výdajů splňují požadavky práva Společenství. Jde o tzv. sdílené řízení. Hierarchie odpovědnosti vede od konečných příjemců přes národní orgány veřejné správy a jiné podpůrné subjekty ve členských státech až ke Komisi – její generální ředitelství. Konečnou odpovědnost za správnost výdajů na strukturální operace má tedy Komise.

| 6.8 | Celkově lze říci, že existuje velký počet programů a projektů, které se realizují v průběhu několika let, řada podmínek způsobilosti, které lze vykládat různými způsoby, a do řídícího procesu se zapojují rozličné subjekty. Tyto faktory zvyšují inherentní riziko, že vykázané náklady na projekty jsou vykázány nesprávně nebo nejsou způsobilé. Snížení tohoto rizika vyžaduje, aby členské státy prováděly přísné kontroly a Komise prováděla účelný dohled. |
| --- | --- |

6.8

Celkově lze říci, že existuje velký počet programů a projektů, které se realizují v průběhu několika let, řada podmínek způsobilosti, které lze vykládat různými způsoby, a do řídícího procesu se zapojují rozličné subjekty. Tyto faktory zvyšují inherentní riziko, že vykázané náklady na projekty jsou vykázány nesprávně nebo nejsou způsobilé. Snížení tohoto rizika vyžaduje, aby členské státy prováděly přísné kontroly a Komise prováděla účelný dohled.

| 6.8. | Předpisy Komise stanoví společná ustanovení o způsobilosti v určitých důležitých oblastech a Komise vydává pokyny k posuzování způsobilosti. |
| --- | --- |

6.8.

Předpisy Komise stanoví společná ustanovení o způsobilosti v určitých důležitých oblastech a Komise vydává pokyny k posuzování způsobilosti.

Zmíněnými inherentními riziky se zabývají předpisy upravující Strukturální fondy, které vyžadují, aby členské státy zavedly a uplatňovaly účinné systémy řízení a kontroly, a dále se tato rizika řeší výkonem pravomocí Komise prověřovat jejich funkčnost a v nutných případech pozastavit platby a provést finanční opravy. Akční plán Komise na vytvoření integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2006) 9) obsahuje další opatření k posílení sdíleného řízení.

Audit Účetního dvora

| 6.9 | Účetní dvůr provedl v rámci strukturálních fondů audit 16 programů – šesti programů z předcházejícího finančního období a deseti programů ze současného finančního období. V rámci programů z předcházejícího finančního období provedl Účetní dvůr audit 65 projektů. V rámci programů ze současného finančního období provedl Účetní dvůr audit 95 projektů. |
| --- | --- |

6.9

Účetní dvůr provedl v rámci strukturálních fondů audit 16 programů – šesti programů z předcházejícího finančního období a deseti programů ze současného finančního období. V rámci programů z předcházejícího finančního období provedl Účetní dvůr audit 65 projektů. V rámci programů ze současného finančního období provedl Účetní dvůr audit 95 projektů.

| 6.10 | Účetní dvůr provedl rovněž audit uzávěrky dalšího vzorku 30 programů strukturálních fondů z předcházejícího finančního období, kterou udělala Komise. |
| --- | --- |

6.10

Účetní dvůr provedl rovněž audit uzávěrky dalšího vzorku 30 programů strukturálních fondů z předcházejícího finančního období, kterou udělala Komise.

| 6.11 | Účetní dvůr dále provedl audit devíti dokončených projektů v rámci Fondu soudržnosti (sedmi z předcházejícího a dva ze současného finančního období). Osm z nich bylo auditováno v Komisi a jeden jak v Komisi, tak v příslušném členském státě. |
| --- | --- |

6.11

Účetní dvůr dále provedl audit devíti dokončených projektů v rámci Fondu soudržnosti (sedmi z předcházejícího a dva ze současného finančního období). Osm z nich bylo auditováno v Komisi a jeden jak v Komisi, tak v příslušném členském státě.

| 6.12 | Účetní dvůr rovněž přezkoumal uplatňování postupů pro hlášení zpětně získaných částek a provádění finančních oprav v rámci programů strukturálních fondů a projektů Fondu soudržnosti ze současného finančního období. |
| --- | --- |

6.12

Účetní dvůr rovněž přezkoumal uplatňování postupů pro hlášení zpětně získaných částek a provádění finančních oprav v rámci programů strukturálních fondů a projektů Fondu soudržnosti ze současného finančního období.

Současné programy strukturálních fondů

Projektové výdaje, ve kterých se vyskytly chyby

| 6.13 | Účetní dvůr zjistil závažné chyby ve vykázaných výdajích na projekty ve všech auditovaných programech ze současného finančního období. Z 95 auditovaných projektů jich mělo 60 závažné chyby. |
| --- | --- |

6.13

Účetní dvůr zjistil závažné chyby ve vykázaných výdajích na projekty ve všech auditovaných programech ze současného finančního období. Z 95 auditovaných projektů jich mělo 60 závažné chyby.

| 6.13. | Komise v návaznosti na nálezy Účetního dvora zajistí uplatnění požadovaných oprav. |
| --- | --- |

6.13.

Komise v návaznosti na nálezy Účetního dvora zajistí uplatnění požadovaných oprav.

| 6.14 | Mezi nejčastěji se vyskytující chyby patřily: |
| --- | --- |

6.14

Mezi nejčastěji se vyskytující chyby patřily:

| — | nedostatek průkazních dokladů u vykázaných výdajových položek (zjištěno u 35 projektů), |
| --- | --- |

—

nedostatek průkazních dokladů u vykázaných výdajových položek (zjištěno u 35 projektů),

| — | nedodržování pravidel týkajících se zadávání veřejných zakázek nebo státní podpory (16 projektů), |
| --- | --- |

—

nedodržování pravidel týkajících se zadávání veřejných zakázek nebo státní podpory (16 projektů),

| — | vykázání záloh nebo výdajů, jejichž platba se ve skutečnosti ještě neuskutečnila (21 projektů), |
| --- | --- |

—

vykázání záloh nebo výdajů, jejichž platba se ve skutečnosti ještě neuskutečnila (21 projektů),

| — | nejasné rozdělení režijních nákladů mezi spolufinancované a nespolufinancované projekty (13 projektů), |
| --- | --- |

—

nejasné rozdělení režijních nákladů mezi spolufinancované a nespolufinancované projekty (13 projektů),

| — | vykázání nákladů nesouvisejících se spolufinancovanou akcí EU (13 projektů), |
| --- | --- |

—

vykázání nákladů nesouvisejících se spolufinancovanou akcí EU (13 projektů),

| — | vykázání nákladů na základě paušálních částek, nikoli na základě skutečných nákladů (10 projektů). |
| --- | --- |

—

vykázání nákladů na základě paušálních částek, nikoli na základě skutečných nákladů (10 projektů).

| 6.15 | Účetní dvůr zjistil, že u projektů v rámci určitých programů se systematicky vyskytovaly některé typy chyb, například: |
| --- | --- |

6.15

Účetní dvůr zjistil, že u projektů v rámci určitých programů se systematicky vyskytovaly některé typy chyb, například:

| 6.15. | |
| --- | --- |

6.15.

| — | EFRR, cíl 1, Spojené království (South Yorkshire): vykázání grantu EU, který převyšuje míru spolufinancování, bez řádného odůvodnění, |
| --- | --- |

—

EFRR, cíl 1, Spojené království (South Yorkshire): vykázání grantu EU, který převyšuje míru spolufinancování, bez řádného odůvodnění,

| — | Komise provedla audit programu South Yorkshire ještě před Účetním dvorem a ten tyto chyby odhalil také. Na závěrech auditu se pracuje a budou vyvozeny odpovídající finanční důsledky. |
| --- | --- |

—

Komise provedla audit programu South Yorkshire ještě před Účetním dvorem a ten tyto chyby odhalil také. Na závěrech auditu se pracuje a budou vyvozeny odpovídající finanční důsledky.

| — | ESF, iniciativa Společenství EQUAL, Španělsko: nedostatečné průkazní doklady pro vykázané výdaje v důsledku toho, že školící organizace, které byly příjemci finančních prostředků, ve svém účetním systému jasně neuvedly činnost ESF, |
| --- | --- |

—

ESF, iniciativa Společenství EQUAL, Španělsko: nedostatečné průkazní doklady pro vykázané výdaje v důsledku toho, že školící organizace, které byly příjemci finančních prostředků, ve svém účetním systému jasně neuvedly činnost ESF,

| — | Komise o tomto systémovém španělském problému ví a v roce 2004 zahájila vůči řídícímu a platebnímu orgánu ve Španělsku řízení s cílem posílit u všech programů pomůcku pro audit na úrovni jednotlivých operací a vytvořit jednoznačnou provázanost mezi spolufinancovanými operacemi a účetními systémy. V této souvislosti a poté, co Komise zahájila řízení a zřídila skupinu pro návazné korekce složenou z představitelů Komise a členského státu, rozhodl členský stát o finanční opravě ve výši 173 milionů EUR na základě čl. 39 odst. 1 nařízení č. 1260/1999. |
| --- | --- |

—

Komise o tomto systémovém španělském problému ví a v roce 2004 zahájila vůči řídícímu a platebnímu orgánu ve Španělsku řízení s cílem posílit u všech programů pomůcku pro audit na úrovni jednotlivých operací a vytvořit jednoznačnou provázanost mezi spolufinancovanými operacemi a účetními systémy. V této souvislosti a poté, co Komise zahájila řízení a zřídila skupinu pro návazné korekce složenou z představitelů Komise a členského státu, rozhodl členský stát o finanční opravě ve výši 173 milionů EUR na základě čl. 39 odst. 1 nařízení č. 1260/1999.

| — | FNOR, Francie: ověřování a kontrola, které provádělo Direction Départementale des Affaires Maritimes před provedením platby faktury, se nezakládaly na přiměřené podkladové dokumentaci. |
| --- | --- |

—

FNOR, Francie: ověřování a kontrola, které provádělo Direction Départementale des Affaires Maritimes před provedením platby faktury, se nezakládaly na přiměřené podkladové dokumentaci.

Kontroly členských států nesplňují klíčové požadavky příslušných předpisů

| 6.16 | Účetní dvůr posuzoval, zda členské státy kontrolují výdaje v souladu s předpisy Společenství. Posouzení provedené Účetním dvorem shrnuje
  tabulka 6.1
  . Ukazuje, že byly zjištěny nedostatky v kontrolách u všech auditovaných programů. |
| --- | --- |

6.16

Účetní dvůr posuzoval, zda členské státy kontrolují výdaje v souladu s předpisy Společenství. Posouzení provedené Účetním dvorem shrnuje
  tabulka 6.1
  . Ukazuje, že byly zjištěny nedostatky v kontrolách u všech auditovaných programů.

| 6.17 | Členské státy by měly na základě platných předpisů zajistit, že se provádějí záznamy, které umožní odsouhlasení vykázaných výdajů předložených Komisi s účetními záznamy a podkladovou dokumentací k jednotlivým projektům. Jde o tzv. požadavek průkaznosti dokumentace.
  Tabulka 6.1
  ukazuje, že dokumentace byla dostatečně průkazná jen u tří z deseti zkoumaných programů. Průkazní doklady k ostatním programům pro některé části vykázaných výdajů byly nedostatečné, nebo vůbec žádné. Skutečnost, že nebyla shromážděna nebo uchována podkladová dokumentace, znesnadňuje kontrolu správnosti vykázaných výdajů. |
| --- | --- |

6.17

Členské státy by měly na základě platných předpisů zajistit, že se provádějí záznamy, které umožní odsouhlasení vykázaných výdajů předložených Komisi s účetními záznamy a podkladovou dokumentací k jednotlivým projektům. Jde o tzv. požadavek průkaznosti dokumentace.
  Tabulka 6.1
  ukazuje, že dokumentace byla dostatečně průkazná jen u tří z deseti zkoumaných programů. Průkazní doklady k ostatním programům pro některé části vykázaných výdajů byly nedostatečné, nebo vůbec žádné. Skutečnost, že nebyla shromážděna nebo uchována podkladová dokumentace, znesnadňuje kontrolu správnosti vykázaných výdajů.

| 6.17. | Ve 3 ze 7 zbývajících programů Účetní dvůr zjistil, že systémy částečně vyhovují požadavkům. |
| --- | --- |

6.17.

Ve 3 ze 7 zbývajících programů Účetní dvůr zjistil, že systémy částečně vyhovují požadavkům.

Tabulka 6.1 – Soulad kontrol s klíčovými požadavky příslušných předpisů

| Auditované programy | Požadavky předpisů |
| --- | --- |
| Oddělení funkcí | Průkaznost dokumentace | Každodenní kontroly řízení | Nápravná opatření | Průběžná certifikace | Nezávislé kontroly vzorků | Pokrok při nezávislých kontrolách vzorků | Vytvoření orgánu certifikujícího uzávěrku | Přípravy na konečné potvrzení |
| EFRR, Interreg IIIA, Francie a Belgie | | | | | | | | | |
| EFRR, cíl 1, Spojené království (South Yorkshire) | | | | | | | | | |
| EFRR, cíl 2, Itálie (Lazio) | | | | nebylo hodnoceno | | | | | |
| EFRR, cíl 2, Německo (Severní Porýní-Vestfálsko) | | | | | | | | | |
| EFRR, cíl 1, Řecko (konkurenceschopnost) | | | | | | | | | |
| ESF, iniciativa Společenství EQUAL, Itálie | | | | | | | | | |
| ESF, cíl 1, Německo (SPALAR) | | | | | | | | | |
| ESF, cíl 3, Spojené království (Anglie) | | | | | | | | | |
| ESF, iniciativa Společenství EQUAL, Španělsko | | | | | | | | | |
| FNOR, cíl 1, Francie | | | | | | | | nebylo hodnoceno | nebylo hodnoceno |

Auditované programy

Požadavky předpisů

Oddělení funkcí

Průkaznost dokumentace

Každodenní kontroly řízení

Nápravná opatření

Průběžná certifikace

Nezávislé kontroly vzorků

Pokrok při nezávislých kontrolách vzorků

Vytvoření orgánu certifikujícího uzávěrku

Přípravy na konečné potvrzení

EFRR, Interreg IIIA, Francie a Belgie

EFRR, cíl 1, Spojené království (South Yorkshire)

EFRR, cíl 2, Itálie (Lazio)

nebylo hodnoceno

EFRR, cíl 2, Německo (Severní Porýní-Vestfálsko)

EFRR, cíl 1, Řecko (konkurenceschopnost)

ESF, iniciativa Společenství EQUAL, Itálie

ESF, cíl 1, Německo (SPALAR)

ESF, cíl 3, Spojené království (Anglie)

ESF, iniciativa Společenství EQUAL, Španělsko

FNOR, cíl 1, Francie

nebylo hodnoceno

nebylo hodnoceno

Legenda

| | Kontrola splnila požadavky předpisů. |
| --- | --- |
| | Kontrola částečně splnila požadavky předpisů. |
| | Kontrola nesplnila požadavky předpisů. |
| |

Kontrola splnila požadavky předpisů.

Kontrola částečně splnila požadavky předpisů.

Kontrola nesplnila požadavky předpisů.

| 6.18 | Kromě přezkumu průkaznosti dokumentace se vyžaduje řada kontrol, včetně každodenních kontrol řízení. Příslušný členský stát musí zavést systém řízení umožňující kontrolu souladu realizace projektů s předpisy EU. Každodenní kontroly řízení jsou nejúčinnějším mechanismem pro identifikaci a řešení jakýchkoli potenciálních problémů před zasláním prohlášení o výdajích Komisi.
  Tabulka 6.1
  ukazuje, že u žádného z auditovaných programů nebyly každodenní kontroly řízení provedeny tak, jak se požadovalo. V některých případech nebyl proveden dostatečný počet kontrol. Tam, kde byly tyto kontroly provedeny, se ne vždy důkladně zabývaly některými aspekty způsobilosti výdajů. V některých případech se kontroly omezovaly na kontroly dokumentů, kterými nelze ověřit, zda se vykázané výdaje uskutečnily a byly způsobilé k financování z rozpočtu Společenství. |
| --- | --- |

6.18

Kromě přezkumu průkaznosti dokumentace se vyžaduje řada kontrol, včetně každodenních kontrol řízení. Příslušný členský stát musí zavést systém řízení umožňující kontrolu souladu realizace projektů s předpisy EU. Každodenní kontroly řízení jsou nejúčinnějším mechanismem pro identifikaci a řešení jakýchkoli potenciálních problémů před zasláním prohlášení o výdajích Komisi.
  Tabulka 6.1
  ukazuje, že u žádného z auditovaných programů nebyly každodenní kontroly řízení provedeny tak, jak se požadovalo. V některých případech nebyl proveden dostatečný počet kontrol. Tam, kde byly tyto kontroly provedeny, se ne vždy důkladně zabývaly některými aspekty způsobilosti výdajů. V některých případech se kontroly omezovaly na kontroly dokumentů, kterými nelze ověřit, zda se vykázané výdaje uskutečnily a byly způsobilé k financování z rozpočtu Společenství.

| 6.18. | Ve 4 z 10 zbývajících programů Účetní dvůr zjistil, že systémy částečně vyhovují požadavkům. Komise souhlasí s Účetním dvorem ve věci klíčového významu těchto prověrek a nedávno zaslala členským státům oznámení, v němž vysvětlila osvědčené postupy na základě výsledků vlastních auditů. |
| --- | --- |

6.18.

Ve 4 z 10 zbývajících programů Účetní dvůr zjistil, že systémy částečně vyhovují požadavkům. Komise souhlasí s Účetním dvorem ve věci klíčového významu těchto prověrek a nedávno zaslala členským státům oznámení, v němž vysvětlila osvědčené postupy na základě výsledků vlastních auditů.

| 6.19 | Příslušný platební orgán musí osvědčit, že výdaje vykázané Komisi (soubor prohlášení o výdajích na jednotlivé projekty) jsou v souladu se všemi nezbytnými podmínkami.
  Tabulka 6.1
  nicméně ukazuje, že v sedmi případech tato průběžná certifikace výdajů neproběhla tak, jak měla. Tyto nedostatky svědčí o tom, že se předkládaly žádosti o proplacení výdajů, aniž by řídící nebo platební orgán skutečně provedl potřebné kontroly. |
| --- | --- |

6.19

Příslušný platební orgán musí osvědčit, že výdaje vykázané Komisi (soubor prohlášení o výdajích na jednotlivé projekty) jsou v souladu se všemi nezbytnými podmínkami.
  Tabulka 6.1
  nicméně ukazuje, že v sedmi případech tato průběžná certifikace výdajů neproběhla tak, jak měla. Tyto nedostatky svědčí o tom, že se předkládaly žádosti o proplacení výdajů, aniž by řídící nebo platební orgán skutečně provedl potřebné kontroly.

| 6.19. | Ve 2 ze 7 dotčených programů Účetní dvůr shledal, že systémy částečně vyhovují požadavkům. Komise nedávno zaslala členským státům oznámení, v němž vysvětlila osvědčené postupy při certifikaci na základě výsledků auditů, které Komise provedla v členských státech. |
| --- | --- |

6.19.

Ve 2 ze 7 dotčených programů Účetní dvůr shledal, že systémy částečně vyhovují požadavkům. Komise nedávno zaslala členským státům oznámení, v němž vysvětlila osvědčené postupy při certifikaci na základě výsledků auditů, které Komise provedla v členských státech.

| 6.20 | Kromě toho je nutné, aby nezávislý orgán členského státu provedl další kontroly, kterými by ověřil účelnost zavedených systémů a potvrdil správnost vzorku prohlášení o výdajích, které byly předmětem každodenních kontrol řízení a kontrol plateb. Předpisy zkrátka vyžadují nezávislé kontroly na základě výběru vzorku.
  Tabulka 6.1
  ukazuje, že u čtyř auditovaných projektů nebylo dosaženo požadovaného pokroku při provádění nezávislých kontrol vzorku. |
| --- | --- |

6.20

Kromě toho je nutné, aby nezávislý orgán členského státu provedl další kontroly, kterými by ověřil účelnost zavedených systémů a potvrdil správnost vzorku prohlášení o výdajích, které byly předmětem každodenních kontrol řízení a kontrol plateb. Předpisy zkrátka vyžadují nezávislé kontroly na základě výběru vzorku.
  Tabulka 6.1
  ukazuje, že u čtyř auditovaných projektů nebylo dosaženo požadovaného pokroku při provádění nezávislých kontrol vzorku.

| 6.20. | V 1 ze 4 zbývajících programů Účetní dvůr zjistil, že systémy částečně vyhovují požadavkům. V roce 2003 vydala Komise pokyn k výkonu nezávislých kontrol vzorků s cílem dále zlepšit již tak uspokojivé a konzistentní standardy pro tuto práci. Komise systematicky posuzuje dosažený pokrok v kontrolách vzorků spolu s členskými státy v průběhu každoročních bilaterálních setkání, aby zjistila průtahy. |
| --- | --- |

6.20.

V 1 ze 4 zbývajících programů Účetní dvůr zjistil, že systémy částečně vyhovují požadavkům. V roce 2003 vydala Komise pokyn k výkonu nezávislých kontrol vzorků s cílem dále zlepšit již tak uspokojivé a konzistentní standardy pro tuto práci. Komise systematicky posuzuje dosažený pokrok v kontrolách vzorků spolu s členskými státy v průběhu každoročních bilaterálních setkání, aby zjistila průtahy.

| 6.21 | Konečně, při uzavírání každého programu musí příslušný členský stát zaslat Komisi závěrečné prohlášení o potvrzení platnosti týkající se legality a správnosti výdajů. Toto prohlášení musí vydat orgán, který je nezávislý na určeném řídícím orgánu, osobě nebo útvaru v rámci platebního orgánu odpovědného za vypracování průběžných a závěrečných prohlášení a na zprostředkujících subjektech.
  Tabulka 6.1
  ukazuje, že u šesti auditovaných programů je příprava potvrzení platnosti konečné platby uspokojivá. |
| --- | --- |

6.21

Konečně, při uzavírání každého programu musí příslušný členský stát zaslat Komisi závěrečné prohlášení o potvrzení platnosti týkající se legality a správnosti výdajů. Toto prohlášení musí vydat orgán, který je nezávislý na určeném řídícím orgánu, osobě nebo útvaru v rámci platebního orgánu odpovědného za vypracování průběžných a závěrečných prohlášení a na zprostředkujících subjektech.
  Tabulka 6.1
  ukazuje, že u šesti auditovaných programů je příprava potvrzení platnosti konečné platby uspokojivá.

Předcházející programy strukturálních fondů

Neprovedení oprav a zbytečně velká zpoždění při uzavírání programů

| 6.22 | Komise v roce 2005 pokračovala v provádění závěrečných plateb u programů strukturálních fondů z předcházejícího finančního období. Při uzávěrce programu z let 1994 až 1999, stejně jako v případě současných programů, členské státy certifikují legalitu a správnost všech výdajů vykázaných v průběhu příslušného programu. Komise kontroluje spolehlivost certifikace třemi způsoby. Před uzávěrkou provádí v členských státech audity vybraných programů. Dále provádí kontroly závěrečné dokumentace, kterou předkládají členské státy pro všechny programy. A konečně provádí následné audity vybraných uzavřených programů nebo programů, které se právě uzavírají. |
| --- | --- |

6.22

Komise v roce 2005 pokračovala v provádění závěrečných plateb u programů strukturálních fondů z předcházejícího finančního období. Při uzávěrce programu z let 1994 až 1999, stejně jako v případě současných programů, členské státy certifikují legalitu a správnost všech výdajů vykázaných v průběhu příslušného programu. Komise kontroluje spolehlivost certifikace třemi způsoby. Před uzávěrkou provádí v členských státech audity vybraných programů. Dále provádí kontroly závěrečné dokumentace, kterou předkládají členské státy pro všechny programy. A konečně provádí následné audity vybraných uzavřených programů nebo programů, které se právě uzavírají.

| 6.23 | Tabulka 6.2
  ukazuje, že koncem března 2006 nebyl uzavřen podstatný počet programů. |
| --- | --- |

6.23

Tabulka 6.2
  ukazuje, že koncem března 2006 nebyl uzavřen podstatný počet programů.

| 6.23. | Programy se počítají za tabulkově uzavřené až po uskutečnění případné konečné platby a závazku. Koncem roku 2005 byla celková výše nevyplacených závazků ve srovnání s programy v letech 1994–1999 o 1,4 miliardy EUR nižší (0,89 % rozhodnutých příspěvků Společenství), což vypovídá o výši realizovaných plateb a zrušených závazků. |
| --- | --- |

6.23.

Programy se počítají za tabulkově uzavřené až po uskutečnění případné konečné platby a závazku. Koncem roku 2005 byla celková výše nevyplacených závazků ve srovnání s programy v letech 1994–1999 o 1,4 miliardy EUR nižší (0,89 % rozhodnutých příspěvků Společenství), což vypovídá o výši realizovaných plateb a zrušených závazků.

Otevřené zůstávají programy, kde členský stát napadl finanční opravy, a o nichž je teprve nutno formálně rozhodnout, stejně tak jako programy, kde jsou některé projekty předmětem soudního řízení vedeného v členském státě, což brání výplatě nebo zrušení zůstatku.

| 6.24 | Účetní dvůr při auditu uzávěrky zjistil tři případy, kdy Komise uzavřela programy, aniž by provedla jakékoli finanční opravy, ačkoli existovaly značné výhrady k certifikovaným výdajům. |
| --- | --- |

6.24

Účetní dvůr při auditu uzávěrky zjistil tři případy, kdy Komise uzavřela programy, aniž by provedla jakékoli finanční opravy, ačkoli existovaly značné výhrady k certifikovaným výdajům.

| 6.24. | V návaznosti na nálezy Účetního dvora Komise provede požadované opravy tam, kde to bude vhodné. |
| --- | --- |

6.24.

V návaznosti na nálezy Účetního dvora Komise provede požadované opravy tam, kde to bude vhodné.

| 6.25 | Účetní dvůr rovněž zjistil několik případů, kdy byly programy uzavřeny pozdě kvůli zdlouhavé uzávěrce ze strany Komise. Přestože mohou vznikat složité problémy, nevysvětluje tato skutečnost sama o sobě plně zpoždění Komise při korespondenci s členskými státy (někdy i více než o jeden rok). |
| --- | --- |

6.25

Účetní dvůr rovněž zjistil několik případů, kdy byly programy uzavřeny pozdě kvůli zdlouhavé uzávěrce ze strany Komise. Přestože mohou vznikat složité problémy, nevysvětluje tato skutečnost sama o sobě plně zpoždění Komise při korespondenci s členskými státy (někdy i více než o jeden rok).

| 6.25. | Došlo k průtahům, které byly někdy delší než bylo žádoucí, což si v určitých případech vyžádalo konzultace o právních či finančních otázkách. |
| --- | --- |

6.25.

Došlo k průtahům, které byly někdy delší než bylo žádoucí, což si v určitých případech vyžádalo konzultace o právních či finančních otázkách.

Tabulka 6.2 – Programy strukturálních fondů z období 1994 až 1999, které byly uzavřeny k 31. prosinci 2005 a 31. březnu 2006

| Oblast rozpočtu (2) | Celkem | Uzavřené před rokem 2005 | Uzavřené k 31. prosinci 2005 | Uzavřené k 31. březnu 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet programů (3) | Příspěvek Společenství (EUR) na základě rozhodnutí | Počet programů | Celkový vyplacený příspěvek Společenství (EUR) | Počet programů | Celkový vyplacený příspěvek Společenství (EUR) | Počet programů | Celkový vyplacený příspěvek Společenství (EUR) |
| Evropský fond pro regionální rozvoj |
| Cíl 1 | 181 | 57 571 255 951 | 94 | 37 550 653 114 | 112 | 42 887 087 630 | 112 | 42 887 087 630 |
| Cíl 2 1994–1996 | 84 | 5 165 903 927 | 79 | 4 194 775 934 | 82 | 4 581 143 406 | 82 | 4 581 143 406 |
| Cíl 2 1997–1999 | 73 | 7 157 716 211 | 48 | 3 132 569 307 | 62 | 4 760 119 585 | 64 | 4 803 858 386 |
| Cíl 5 (b) | 84 | 3 302 548 791 | 62 | 2 458 401 459 | 80 | 3 099 127 079 | 80 | 3 099 127 079 |
| Cíl 6 | 2 | 355 453 472 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 |
| Iniciativy Společenství | 520 | 9 223 064 769 | 326 | 3 916 629 881 | 425 | 5 660 960 735 | 431 | 6 189 811 196 |
| Celkem | 944 | 82 775 943 121 | 611 | 51 586 884 014 | 763 | 61 322 292 754 | 771 | 61 894 882 016 |
| Evropský sociální fond |
| Cíl 1 | 102 | 22 806 888 948 | 59 | 9 800 246 487 | 76 | 16 659 397 467 | 89 | 18 121 641 456 |
| Cíl 2 1994–1996 | 82 | 1 597 251 132 | 79 | 1 341 684 839 | 79 | 1 358 409 253 | 81 | 1 362 443 873 |
| Cíl 2 1997–1999 | 72 | 2 112 708 834 | 43 | 732 343 850 | 55 | 1 180 807 704 | 62 | 1 481 524 409 |
| Cíl 3 | 56 | 13 221 222 835 | 30 | 6 568 750 561 | 37 | 7 498 226 022 | 44 | 8 564 234 926 |
| Cíl 4 | 16 | 2 614 128 525 | 11 | 1 324 982 251 | 12 | 1 691 290 757 | 12 | 1 691 290 757 |
| Cíl 5 (b) | 83 | 1 057 483 760 | 54 | 489 410 848 | 67 | 632 292 214 | 77 | 719 766 953 |
| Cíl 6 | 2 | 177 902 801 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 |
| Iniciativy Společenství | 373 | 4 664 895 421 | 244 | 1 497 206 934 | 303 | 1 887 130 714 | 334 | 2 000 499 278 |
| Celkem | 786 | 48 252 482 256 | 522 | 21 915 926 019 | 631 | 31 068 854 380 | 701 | 34 102 701 900 |
| Evropský zemědělský orientační a záruční fond – orientační sekce |
| Cíl 1 | 69 | 14 301 716 000 | 34 | 4 721 652 121 | 45 | 8 217 740 619 | 46 | 8 220 980 619 |
| Cíl 5 (a) | 66 | 5 544 906 000 | 43 | 1 728 707 188 | 52 | 3 641 981 610 | 53 | 3 661 092 924 |
| Cíl 5 (b) | 84 | 3 163 701 000 | 46 | 1 772 582 355 | 68 | 2 529 075 438 | 70 | 2 574 734 130 |
| Cíl 6 | 2 | 288 794 000 | 1 | 211 137 456 | 2 | 280 353 550 | 2 | 280 353 550 |
| Iniciativy Společenství | 167 | 1 156 618 000 | 106 | 534 783 853 | 143 | 814 595 982 | 144 | 814 903 270 |
| Celkem | 388 | 24 455 735 000 | 230 | 8 968 862 973 | 310 | 15 483 747 199 | 315 | 15 552 064 493 |
| Finanční nástroj pro řízení rybolovu |
| Cíl 1 | 18 | 1 797 039 031 | 2 | 127 659 610 | 8 | 288 574 118 | 8 | 288 574 118 |
| Cíl 5a | 12 | 850 431 000 | 2 | 23 715 837 | 5 | 116 682 777 | 6 | 154 373 993 |
| Cíl 6 | 2 | 8 260 000 | 1 | 3 523 447 | 2 | 6 761 577 | 2 | 6 761 577 |
| Iniciativy Společenství | 20 | 127 103 242 | 6 | 14 058 058 | 12 | 22 225 543 | 12 | 22 225 543 |
| Celkem | 52 | 2 782 833 273 | 11 | 168 956 952 | 27 | 434 244 015 | 28 | 471 935 231 |
| CELKEM | 2 170 | 158 266 993 650 | 1 374 | 82 640 629 958 | 1 731 | 108 309 138 348 | 1 815 | 112 021 583 640 |
| Zdroj: Tabulku vypracoval Účetní dvůr na základě údajů poskytnutých Komisí. |

Oblast rozpočtu (2)

Celkem

Uzavřené před rokem 2005

Uzavřené k 31. prosinci 2005

Uzavřené k 31. březnu 2006

Počet programů (3)

Příspěvek Společenství (EUR) na základě rozhodnutí

Počet programů

Celkový vyplacený příspěvek Společenství (EUR)

Počet programů

Celkový vyplacený příspěvek Společenství (EUR)

Počet programů

Celkový vyplacený příspěvek Společenství (EUR)

Evropský fond pro regionální rozvoj

Cíl 1

181

57 571 255 951

94

37 550 653 114

112

42 887 087 630

112

42 887 087 630

Cíl 2 1994–1996

84

5 165 903 927

79

4 194 775 934

82

4 581 143 406

82

4 581 143 406

Cíl 2 1997–1999

73

7 157 716 211

48

3 132 569 307

62

4 760 119 585

64

4 803 858 386

Cíl 5 (b)

84

3 302 548 791

62

2 458 401 459

80

3 099 127 079

80

3 099 127 079

Cíl 6

2

355 453 472

2

333 854 319

2

333 854 319

2

333 854 319

Iniciativy Společenství

520

9 223 064 769

326

3 916 629 881

425

5 660 960 735

431

6 189 811 196

Celkem

944

82 775 943 121

611

51 586 884 014

763

61 322 292 754

771

61 894 882 016

Evropský sociální fond

Cíl 1

102

22 806 888 948

59

9 800 246 487

76

16 659 397 467

89

18 121 641 456

Cíl 2 1994–1996

82

1 597 251 132

79

1 341 684 839

79

1 358 409 253

81

1 362 443 873

Cíl 2 1997–1999

72

2 112 708 834

43

732 343 850

55

1 180 807 704

62

1 481 524 409

Cíl 3

56

13 221 222 835

30

6 568 750 561

37

7 498 226 022

44

8 564 234 926

Cíl 4

16

2 614 128 525

11

1 324 982 251

12

1 691 290 757

12

1 691 290 757

Cíl 5 (b)

83

1 057 483 760

54

489 410 848

67

632 292 214

77

719 766 953

Cíl 6

2

177 902 801

2

161 300 249

2

161 300 249

2

161 300 249

Iniciativy Společenství

373

4 664 895 421

244

1 497 206 934

303

1 887 130 714

334

2 000 499 278

Celkem

786

48 252 482 256

522

21 915 926 019

631

31 068 854 380

701

34 102 701 900

Evropský zemědělský orientační a záruční fond – orientační sekce

Cíl 1

69

14 301 716 000

34

4 721 652 121

45

8 217 740 619

46

8 220 980 619

Cíl 5 (a)

66

5 544 906 000

43

1 728 707 188

52

3 641 981 610

53

3 661 092 924

Cíl 5 (b)

84

3 163 701 000

46

1 772 582 355

68

2 529 075 438

70

2 574 734 130

Cíl 6

2

288 794 000

1

211 137 456

2

280 353 550

2

280 353 550

Iniciativy Společenství

167

1 156 618 000

106

534 783 853

143

814 595 982

144

814 903 270

Celkem

388

24 455 735 000

230

8 968 862 973

310

15 483 747 199

315

15 552 064 493

Finanční nástroj pro řízení rybolovu

Cíl 1

18

1 797 039 031

2

127 659 610

8

288 574 118

8

288 574 118

Cíl 5a

12

850 431 000

2

23 715 837

5

116 682 777

6

154 373 993

Cíl 6

2

8 260 000

1

3 523 447

2

6 761 577

2

6 761 577

Iniciativy Společenství

20

127 103 242

6

14 058 058

12

22 225 543

12

22 225 543

Celkem

52

2 782 833 273

11

168 956 952

27

434 244 015

28

471 935 231

CELKEM

2 170

158 266 993 650

1 374

82 640 629 958

1 731

108 309 138 348

1 815

112 021 583 640

Zdroj: Tabulku vypracoval Účetní dvůr na základě údajů poskytnutých Komisí.

Projektové výdaje, ve kterých se vyskytly chyby

| 6.26 | Účetní dvůr zjistil, že v prohlášeních o výdajích k projektům byla v celém vzorku programů z období 1994 až 1999 (4) významná míra chyb. Z 65 auditovaných projektů jich mělo 33 závažné chyby. Nejčastěji se vyskytující nedostatky se podobaly těm, které byly zjištěny ve vzorku současných programů (bod 6.14). |
| --- | --- |

6.26

Účetní dvůr zjistil, že v prohlášeních o výdajích k projektům byla v celém vzorku programů z období 1994 až 1999 (4) významná míra chyb. Z 65 auditovaných projektů jich mělo 33 závažné chyby. Nejčastěji se vyskytující nedostatky se podobaly těm, které byly zjištěny ve vzorku současných programů (bod 6.14).

| 6.26. | Komise naváže na nálezy Účetního dvora a zajistí uplatnění požadovaných oprav. |
| --- | --- |

6.26.

Komise naváže na nálezy Účetního dvora a zajistí uplatnění požadovaných oprav.

| 6.27 | U tří programů auditního vzorku (EFRR, cíl 1, Irsko (průmyslový rozvoj); ESF cíl 1, Německo (Sasko) a ESF, cíl 3, Švédsko) někteří z příjemců vybraných pro audit neuchovávali průkazní doklady k vykázaným výdajům (5). |
| --- | --- |

6.27

U tří programů auditního vzorku (EFRR, cíl 1, Irsko (průmyslový rozvoj); ESF cíl 1, Německo (Sasko) a ESF, cíl 3, Švédsko) někteří z příjemců vybraných pro audit neuchovávali průkazní doklady k vykázaným výdajům (5).

| 6.27. | V souvislosti s poznámkou pod čarou č. 3 lze uvést, že v budoucích programovacích obdobích se lhůta pro uchovávání dokladů zkrátí pouze pro operace zahrnuté do částečného uzavření. Za takového stavu věcí budou členské státy předkládat k dokončeným projektům na konci daného roku specifický výkaz výdajů a prohlášení o uzavření a u příslušných operací začne tříletá doba uchovávání běžet od počátku roku následujícího po částečném uzavření. Tato alternativa reaguje na žádost členských států o zjednodušení administrativy při uzavření a o nižší zatěžování příjemců. |
| --- | --- |

6.27.

V souvislosti s poznámkou pod čarou č. 3 lze uvést, že v budoucích programovacích obdobích se lhůta pro uchovávání dokladů zkrátí pouze pro operace zahrnuté do částečného uzavření. Za takového stavu věcí budou členské státy předkládat k dokončeným projektům na konci daného roku specifický výkaz výdajů a prohlášení o uzavření a u příslušných operací začne tříletá doba uchovávání běžet od počátku roku následujícího po částečném uzavření. Tato alternativa reaguje na žádost členských států o zjednodušení administrativy při uzavření a o nižší zatěžování příjemců.

| 6.28 | Podobně jako tomu bylo u programů z období 2000 až 2006, se u auditovaných projektů některých programů z období 1994 až 1999 vyskytovaly systematicky některé chyby, například: |
| --- | --- |

6.28

Podobně jako tomu bylo u programů z období 2000 až 2006, se u auditovaných projektů některých programů z období 1994 až 1999 vyskytovaly systematicky některé chyby, například:

| — | EFRR, cíl 1, Irsko (průmyslový rozvoj): nejasné rozdělení režijních nákladů mezi spolufinancované a nespolufinancované projekty, |
| --- | --- |

—

EFRR, cíl 1, Irsko (průmyslový rozvoj): nejasné rozdělení režijních nákladů mezi spolufinancované a nespolufinancované projekty,

| — | ESF, cíl 3, Švédsko: prohlášení o nákladech na služby, které poskytly podniky předkladatelů projektů bez jakéhokoli odůvodnění fakturovaných částek, |
| --- | --- |

—

ESF, cíl 3, Švédsko: prohlášení o nákladech na služby, které poskytly podniky předkladatelů projektů bez jakéhokoli odůvodnění fakturovaných částek,

| — | orientační sekce EZOZF, Dánsko: neinformování zemědělců o tom, že podpora byla spolufinancována EU, a tudíž musí splňovat zvláštní pravidla způsobilosti. |
| --- | --- |

—

orientační sekce EZOZF, Dánsko: neinformování zemědělců o tom, že podpora byla spolufinancována EU, a tudíž musí splňovat zvláštní pravidla způsobilosti.

Kontroly nesplňují klíčové požadavky příslušných předpisů

| 6.29 | Zjištění Účetního dvora z přezkoumání systémů kontroly týkajících se šesti uzavřených programů, které tvořily vzorek, se podobala zjištěním z právě minulých let. Mezi tato zjištění patří mj. nezajištění dostatečné průkaznosti dokumentace, nedostatky v kontrolách operací a nedostatky v kontrolách prováděných nezávislým auditním orgánem. Tyto nedostatky v kontrole snižují spolehlivost závěrečných prohlášení o výdajích, které předkládají členské státy. |
| --- | --- |

6.29

Zjištění Účetního dvora z přezkoumání systémů kontroly týkajících se šesti uzavřených programů, které tvořily vzorek, se podobala zjištěním z právě minulých let. Mezi tato zjištění patří mj. nezajištění dostatečné průkaznosti dokumentace, nedostatky v kontrolách operací a nedostatky v kontrolách prováděných nezávislým auditním orgánem. Tyto nedostatky v kontrole snižují spolehlivost závěrečných prohlášení o výdajích, které předkládají členské státy.

| 6.29. | Komise věděla o systémových slabinách ze svých vlastních auditů provedených před uzávěrkou v členských státech. Proto, a taky aby zmírnila rizika, Komise provedla důkladnou kontrolu závěrečné dokumentace, finanční opravy v rámci uzávěrky a na vzorku programů vykonala audit vzorku programů. V návaznosti na tyto audity provádí Komise finanční opravy neoprávněných výdajů. Opravy budou extrapolovány, až bude úroveň chyb opravdu významná nebo až nastanou systémové problémy. |
| --- | --- |

6.29.

Komise věděla o systémových slabinách ze svých vlastních auditů provedených před uzávěrkou v členských státech. Proto, a taky aby zmírnila rizika, Komise provedla důkladnou kontrolu závěrečné dokumentace, finanční opravy v rámci uzávěrky a na vzorku programů vykonala audit vzorku programů. V návaznosti na tyto audity provádí Komise finanční opravy neoprávněných výdajů. Opravy budou extrapolovány, až bude úroveň chyb opravdu významná nebo až nastanou systémové problémy.

Fond soudržnosti

| 6.30 | Účetní dvůr provedl omezené přezkoumání devíti projektů Fondu soudržnosti, ze kterého nevzešly žádné závažné připomínky. Účetní dvůr nicméně rovněž poznamenal, že každoroční prohlášení generálního ředitele pro regionální politiku za rok 2005 obsahuje výhradu k systémům dohledu a kontroly Fondu soudržnosti ve Španělsku (hlavní příjemce prostředků z Fondu soudržnosti). |
| --- | --- |

6.30

Účetní dvůr provedl omezené přezkoumání devíti projektů Fondu soudržnosti, ze kterého nevzešly žádné závažné připomínky. Účetní dvůr nicméně rovněž poznamenal, že každoroční prohlášení generálního ředitele pro regionální politiku za rok 2005 obsahuje výhradu k systémům dohledu a kontroly Fondu soudržnosti ve Španělsku (hlavní příjemce prostředků z Fondu soudržnosti).

Finanční opravy a hlášení zpětně získaných částek v rámci strukturálních fondů

| 6.31 | Hlavní odpovědnost za provádění finančních oprav, tj. odejmutí finanční pomoci Společenství příjemcům v případě zjištění ojedinělé nebo systematické nesrovnalosti, nesou podle pravidel pro strukturální fondy členské státy. Pokud členské státy tyto opravy provádějí, mohou nahradit nesprávné částky jinými způsobilými výdaji, aby tím zamezily čisté ztrátě. |
| --- | --- |

6.31

Hlavní odpovědnost za provádění finančních oprav, tj. odejmutí finanční pomoci Společenství příjemcům v případě zjištění ojedinělé nebo systematické nesrovnalosti, nesou podle pravidel pro strukturální fondy členské státy. Pokud členské státy tyto opravy provádějí, mohou nahradit nesprávné částky jinými způsobilými výdaji, aby tím zamezily čisté ztrátě.

| 6.31. | Právo členských států znovu použít příspěvky ze strukturálního fondu, které ruší kvůli nesrovnalostem, pro jiné projekty, je zajištěno v čl. 39 odst. 1 nařízení (ES) č. 1260/1999. Je to v souladu s cílem umožnit členským státům, aby měly ze strukturálních fondů co největší prospěch. |
| --- | --- |

6.31.

Právo členských států znovu použít příspěvky ze strukturálního fondu, které ruší kvůli nesrovnalostem, pro jiné projekty, je zajištěno v čl. 39 odst. 1 nařízení (ES) č. 1260/1999. Je to v souladu s cílem umožnit členským státům, aby měly ze strukturálních fondů co největší prospěch.

Členské státy podstupují v takových případech riziko vymáhání výdajů, které již byly vyplaceny příjemcům, a mohou tudíž utrpět finanční ztráty. Pokud nejsou další výdaje, které je možné nahradit jinými, zejména po termínu realizace programu, vznikne v důsledku opravy čistá ztráta v prostředcích Společenství.

| 6.32 | Pokud členské státy tyto opravy neprovedou, může finanční opravy uložit Komise. V takových případech opravené výdaje nelze nahradit jinými způsobilými výdaji, což vede k čistému snížení příspěvku ze strukturálních fondů (čistá finanční oprava). |
| --- | --- |

6.32

Pokud členské státy tyto opravy neprovedou, může finanční opravy uložit Komise. V takových případech opravené výdaje nelze nahradit jinými způsobilými výdaji, což vede k čistému snížení příspěvku ze strukturálních fondů (čistá finanční oprava).

Omezený rozsah čistých finančních oprav

| 6.33 | V případě programů a projektů strukturálních fondů a Fondu soudržnosti za období 2000 až 2006 byly do konce roku 2005 provedeny finanční opravy v celkové výši 1,4 miliardy EUR. Tyto opravy byly téměř výhradně výsledkem auditů provedených v členských státech generálními ředitelstvími odpovědnými za strukturální fondy. Konečné opravy se však prováděly až od roku 2004. Provádění těchto oprav může být zdlouhavým procesem, který může trvat až dva roky. |
| --- | --- |

6.33

V případě programů a projektů strukturálních fondů a Fondu soudržnosti za období 2000 až 2006 byly do konce roku 2005 provedeny finanční opravy v celkové výši 1,4 miliardy EUR. Tyto opravy byly téměř výhradně výsledkem auditů provedených v členských státech generálními ředitelstvími odpovědnými za strukturální fondy. Konečné opravy se však prováděly až od roku 2004. Provádění těchto oprav může být zdlouhavým procesem, který může trvat až dva roky.

| 6.33. | S ohledem na práva členského státu, který jako auditovaný subjekt může odpovědět na nálezy auditu a vzhledem k proceduře finančních oprav, která je stanovena v příslušných předpisech, není možné se vyhnout časové prodlevě mezi nálezy auditu a finančními opravami. |
| --- | --- |

6.33.

S ohledem na práva členského státu, který jako auditovaný subjekt může odpovědět na nálezy auditu a vzhledem k proceduře finančních oprav, která je stanovena v příslušných předpisech, není možné se vyhnout časové prodlevě mezi nálezy auditu a finančními opravami.

| 6.34 | I když většinu nesrovnalostí odhalily audity prováděné Komisí, ta v souladu s příslušnými předpisy požádala členské státy, aby přijaly nezbytná nápravná opatření. Členské státy mohly tudíž rovněž nahradit tyto částky jinými způsobilými výdaji. |
| --- | --- |

6.34

I když většinu nesrovnalostí odhalily audity prováděné Komisí, ta v souladu s příslušnými předpisy požádala členské státy, aby přijaly nezbytná nápravná opatření. Členské státy mohly tudíž rovněž nahradit tyto částky jinými způsobilými výdaji.

| 6.34. | Jak se konstatuje v odpovědi na bod 6.31, členské státy vždy nemusí být s to nahradit neoprávněné částky. Při uzávěrce obecně dochází k čistému poklesu finanční pomoci EU. |
| --- | --- |

6.34.

Jak se konstatuje v odpovědi na bod 6.31, členské státy vždy nemusí být s to nahradit neoprávněné částky. Při uzávěrce obecně dochází k čistému poklesu finanční pomoci EU.

| 6.35 | Omezený rozsah čistých finančních oprav (0,5 miliardy EUR) nepodněcuje členské státy k tomu, aby přijímaly opatření na předcházení nesrovnalostem nebo aby zkvalitňovaly své systémy řízení a kontroly. |
| --- | --- |

6.35

Omezený rozsah čistých finančních oprav (0,5 miliardy EUR) nepodněcuje členské státy k tomu, aby přijímaly opatření na předcházení nesrovnalostem nebo aby zkvalitňovaly své systémy řízení a kontroly.

| 6.35. | Auditní činnost Komise je účinná, aniž by nutně vedla k čistým finančním opravám, k nimž je ve smyslu ustanovení čl. 39 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 možné přistoupit, jen pokud členský stát nepřijme opatření. |
| --- | --- |

6.35.

Auditní činnost Komise je účinná, aniž by nutně vedla k čistým finančním opravám, k nimž je ve smyslu ustanovení čl. 39 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 možné přistoupit, jen pokud členský stát nepřijme opatření.

Nedostatečné podávání zpráv o nápravných opatřeních ze strany členských států

| 6.36 | Členské státy jsou povinny pravidelně předkládat Komisí zprávy o zrušení příspěvku Společenství, o opravách systémů řízení a kontroly a o částkách, které lze zpětně získat. Účetní dvůr zjistil, že členské státy Komisi tyto informace pravidelně nepodávají. Tím přišla Komise o důležitý ukazatel fungování systémů řízení a kontroly. |
| --- | --- |

6.36

Členské státy jsou povinny pravidelně předkládat Komisí zprávy o zrušení příspěvku Společenství, o opravách systémů řízení a kontroly a o částkách, které lze zpětně získat. Účetní dvůr zjistil, že členské státy Komisi tyto informace pravidelně nepodávají. Tím přišla Komise o důležitý ukazatel fungování systémů řízení a kontroly.

| 6.36. | Komise podniká kroky k tomu, aby připomněla členským státům jejich povinnosti, a jejich dodržování bude sledovat. |
| --- | --- |

6.36.

Komise podniká kroky k tomu, aby připomněla členským státům jejich povinnosti, a jejich dodržování bude sledovat.

Komise nicméně dostává z několika zdrojů jisté informace o vyřizování nesrovnalostí ze strany členských států, a s tím spojených finančních opravách a o vymožených částkách: ze systému oznamování nesrovnalostí, z ročních kontrolních zpráv, z každoročních koordinačních porad a z vlastního auditu. Komise tyto informace využívá při hodnocení rizik a plánování auditu.

| 6.37 | Kromě pravidelných zpráv uvedených v předchozím bodu musí každé prohlášení o výdajích k proplacení, které předloží členské státy Komisi, obsahovat podrobné údaje o zpětném získávání prostředků od předchozího rozšíření. Ačkoliv členské státy tyto informace rovněž systematicky neposkytovaly, Komise provedení plateb neodmítla. Pokyny k charakteru požadovaných informací vydala Komise až v roce 2005. |
| --- | --- |

6.37

Kromě pravidelných zpráv uvedených v předchozím bodu musí každé prohlášení o výdajích k proplacení, které předloží členské státy Komisi, obsahovat podrobné údaje o zpětném získávání prostředků od předchozího rozšíření. Ačkoliv členské státy tyto informace rovněž systematicky neposkytovaly, Komise provedení plateb neodmítla. Pokyny k charakteru požadovaných informací vydala Komise až v roce 2005.

| 6.37. | V prosinci 2003 již byl členským státům zaslán metodický pokyn. Praxe však ukázala, že pokyn nezodpověděl všechny otázky a proto byl zapotřebí ještě jeden pokyn. Ještě předtím, v červnu 2003, bylo členským státům zasláno připomenutí, že spolu s každým prohlášením o výdajích mají za povinnost poskytnout informace o vymožených částkách. |
| --- | --- |

6.37.

V prosinci 2003 již byl členským státům zaslán metodický pokyn. Praxe však ukázala, že pokyn nezodpověděl všechny otázky a proto byl zapotřebí ještě jeden pokyn. Ještě předtím, v červnu 2003, bylo členským státům zasláno připomenutí, že spolu s každým prohlášením o výdajích mají za povinnost poskytnout informace o vymožených částkách.

Nyní se systematicky kontroluje, zda jsou informace o vymožených částkách zařazeny do žádostí o platby, a pokud nejsou, platební postupy se přeruší.

Závěry a doporučení

Závěry

| 6.38 | Účetní dvůr získal auditní důkaz, který ukazuje, že ve výdajích v rámci strukturálních fondů v rozpočtovém roce 2005 byly závažné chyby (body 6.13 až 6.15 a 6.26 až 6.28). |
| --- | --- |

6.38

Účetní dvůr získal auditní důkaz, který ukazuje, že ve výdajích v rámci strukturálních fondů v rozpočtovém roce 2005 byly závažné chyby (body 6.13 až 6.15 a 6.26 až 6.28).

| 6.39 | Audit Účetního dvora naznačuje, že Komise neprovádí efektivní dohled, který by snížil riziko, že kontroly delegované na členské státy nezabrání proplacení nadhodnocených nebo nezpůsobilých výdajů (body 6.16 až 6.21 a 6.29). |
| --- | --- |

6.39

Audit Účetního dvora naznačuje, že Komise neprovádí efektivní dohled, který by snížil riziko, že kontroly delegované na členské státy nezabrání proplacení nadhodnocených nebo nezpůsobilých výdajů (body 6.16 až 6.21 a 6.29).

| 6.39. | Komise podnikla kroky ke zmírnění rizik a realizaci účinného dohledu nad tím, jak členské státy plní své řídící a kontrolní funkce v rámci sdíleného řízení takto: provedením systémových auditů do konce roku 2005; bylo zkontrolováno 274 programů v původních 15 státech, což představuje 62 % všech příspěvků ze strukturálních fondů; uplatněním akčních plánů v členských státech za účelem nápravy odhalených systémových nedostatků; zastavením certifikace výdajů do doby nápravy závažných nedostatků, což s sebou nese značné ohrožení žádostí o platby; vynucováním finančních oprav individuálních pochybení nebo systémových nedostatků zjištěných auditem; poskytováním metodické pomoci v klíčových kontrolách a prosazováním lepšího oznamování výsledků auditu národních auditorů – v roce 2005 se konaly bilaterální porady se všemi 25 členskými státy. |
| --- | --- |

6.39.

Komise podnikla kroky ke zmírnění rizik a realizaci účinného dohledu nad tím, jak členské státy plní své řídící a kontrolní funkce v rámci sdíleného řízení takto: provedením systémových auditů do konce roku 2005; bylo zkontrolováno 274 programů v původních 15 státech, což představuje 62 % všech příspěvků ze strukturálních fondů; uplatněním akčních plánů v členských státech za účelem nápravy odhalených systémových nedostatků; zastavením certifikace výdajů do doby nápravy závažných nedostatků, což s sebou nese značné ohrožení žádostí o platby; vynucováním finančních oprav individuálních pochybení nebo systémových nedostatků zjištěných auditem; poskytováním metodické pomoci v klíčových kontrolách a prosazováním lepšího oznamování výsledků auditu národních auditorů – v roce 2005 se konaly bilaterální porady se všemi 25 členskými státy.

O těchto krocích a o vylepšeních systémů v členských státech referují generální ředitelství v ročních zprávách o činnosti strukturálních fondů. Ze samotné podstaty systému sdíleného řízení vyplývá, že některé chyby a nedostatky odhalí teprve Komise po vymožení dotčených výdajů. Nástrojem pro nápravu neoprávněných plateb je mechanismus finančních oprav a postup při uzavírání programu.

| 6.40 | Komise uzavřela tři programy z období 1994 až 1999 bez řádných podkladů. Některé programy zůstaly neuzavřené, neboť Komise se s nimi zabývala pozdě, aniž by to bylo čímkoli odůvodněné (body 6.22 až 6.25). |
| --- | --- |

6.40

Komise uzavřela tři programy z období 1994 až 1999 bez řádných podkladů. Některé programy zůstaly neuzavřené, neboť Komise se s nimi zabývala pozdě, aniž by to bylo čímkoli odůvodněné (body 6.22 až 6.25).

| 6.40. | V této fázi procesu uzavírání programů převládají složité a sporné případy, což zvyšuje riziko průtahů. V některých případech sice došlo k průtahům, které byly někdy delší, než bylo žádoucí, avšak celkově se Komisi podařilo uzavřít velkou většinu programů. |
| --- | --- |

6.40.

V této fázi procesu uzavírání programů převládají složité a sporné případy, což zvyšuje riziko průtahů. V některých případech sice došlo k průtahům, které byly někdy delší, než bylo žádoucí, avšak celkově se Komisi podařilo uzavřít velkou většinu programů.

Komise se domnívá, že riziko neoprávněných konečných plateb se oslabuje díky strategii uzavírání programů, jež se skládá z ex-ante auditů provádění nařízení č. 2064/97, z důkladné analýzy závěrečné dokumentace a výsledků auditů uzávěrky.

| 6.41 | Postupy pro hlášení zpětně získaných částek a provádění finančních oprav nefungují efektivně. Tato skutečnost negativně působí na naplňování základního smyslu systémů dohledu a kontroly, kterým je zajistit legalitu a správnost výdajů (body 6.31 až 6.37). |
| --- | --- |

6.41

Postupy pro hlášení zpětně získaných částek a provádění finančních oprav nefungují efektivně. Tato skutečnost negativně působí na naplňování základního smyslu systémů dohledu a kontroly, kterým je zajistit legalitu a správnost výdajů (body 6.31 až 6.37).

| 6.41. | Na nápravě slabých stránek v oznamování vymožených částek se pracuje. Vzhledem k jiným zdrojům informací, které má Komise k dispozici, má jen omezený vliv na výkon své úlohy, pokud jde o dohled. |
| --- | --- |

6.41.

Na nápravě slabých stránek v oznamování vymožených částek se pracuje. Vzhledem k jiným zdrojům informací, které má Komise k dispozici, má jen omezený vliv na výkon své úlohy, pokud jde o dohled.

Co se týče postupu provádění finančních oprav, Komise poznamenává, že členské státy je dělají v důsledku vlastních auditů a auditů Komise. I opravy, které nevedou k čistému snížení příspěvku EU, mohou mít vliv na rozpočty členských států.

Doporučení

| 6.42 | Komise a členské státy by se měly lépe připravit na uzavírání programů z období 2000 až 2006, než tomu bylo v období 1994 až 1999. Zdlouhavý postup uzavírání programů z období 1994 až 1999 vyčerpal zdroje určené na zajištění účinného fungování systémů dohledu a kontroly v současném období. |
| --- | --- |

6.42

Komise a členské státy by se měly lépe připravit na uzavírání programů z období 2000 až 2006, než tomu bylo v období 1994 až 1999. Zdlouhavý postup uzavírání programů z období 1994 až 1999 vyčerpal zdroje určené na zajištění účinného fungování systémů dohledu a kontroly v současném období.

| 6.42. | Komise již projednala přípravu uzavírání programů v období let 2000–2006 a zanedlouho vydá podrobný metodický pokyn. Rovněž je více známo o tom, co se vyžaduje při uzavírání programů. Nové regulativní požadavky (posuzování shody ex-ante, každoroční auditorský výrok) zajistí v novém období účinné fungování systémů dohledu a kontroly od samého počátku, nehledě na paralelně probíhající práce na uzávěrce programů z let 2000–2006. Ustanovení o částečné uzávěrce by měla rovněž vést k dalšímu zkvalitnění postupů uzavírání programů. |
| --- | --- |

6.42.

Komise již projednala přípravu uzavírání programů v období let 2000–2006 a zanedlouho vydá podrobný metodický pokyn. Rovněž je více známo o tom, co se vyžaduje při uzavírání programů. Nové regulativní požadavky (posuzování shody ex-ante, každoroční auditorský výrok) zajistí v novém období účinné fungování systémů dohledu a kontroly od samého počátku, nehledě na paralelně probíhající práce na uzávěrce programů z let 2000–2006. Ustanovení o částečné uzávěrce by měla rovněž vést k dalšímu zkvalitnění postupů uzavírání programů.

| 6.43 | Komise musí získat jistotu, že se řádně uplatňují postupy pro předkládání zpráv o zrušení příspěvku Společenství, o opravách systémů řízení a kontroly a pro zasílání zpráv o částkách, které lze zpětně získat. Dále musí usilovat o rovnoměrnější rozložení svých auditních činností v každém programovém období a musí zajistit, že finanční opravy budou pobídkou ke zkvalitňování systémů dohledu a kontroly. |
| --- | --- |

6.43

Komise musí získat jistotu, že se řádně uplatňují postupy pro předkládání zpráv o zrušení příspěvku Společenství, o opravách systémů řízení a kontroly a pro zasílání zpráv o částkách, které lze zpětně získat. Dále musí usilovat o rovnoměrnější rozložení svých auditních činností v každém programovém období a musí zajistit, že finanční opravy budou pobídkou ke zkvalitňování systémů dohledu a kontroly.

| 6.43. | Komise vydala pro členské státy metodický pokyn k oznamování vymožených částek a přijímá opatření k zajištění toho, aby byly poskytovány další požadované informace. Aby zohlednila různé priority v průběhu celého cyklu realizace programů, jakož i to, že současně odpovídá za tři různá programovací období, Komise používá ve své auditní činnosti víceletou strategii. Komise soudí, že hlavní pobídkou ke zlepšování systémů je účinná auditní činnost a včasná následná opatření směřující k zajištění realizace doporučení. Rozhodnutí o finančních opravách představují důležité opatření, které umožňuje Komisi plnit její povinnosti, ale běžně by se měla využívat jen v krajních případech. |
| --- | --- |

6.43.

Komise vydala pro členské státy metodický pokyn k oznamování vymožených částek a přijímá opatření k zajištění toho, aby byly poskytovány další požadované informace. Aby zohlednila různé priority v průběhu celého cyklu realizace programů, jakož i to, že současně odpovídá za tři různá programovací období, Komise používá ve své auditní činnosti víceletou strategii. Komise soudí, že hlavní pobídkou ke zlepšování systémů je účinná auditní činnost a včasná následná opatření směřující k zajištění realizace doporučení. Rozhodnutí o finančních opravách představují důležité opatření, které umožňuje Komisi plnit její povinnosti, ale běžně by se měla využívat jen v krajních případech.

| 6.44 | Strukturální operace budou v rámci finančního výhledu na období 2007 až 2013 představovat téměř polovinu rozpočtu EU. Legislativní návrhy v oblasti strukturálních operací na následující finanční období, které přijala Rada, se zakládají na zásadách finanční kontroly zavedených stávajícími předpisy. |
| --- | --- |

6.44

Strukturální operace budou v rámci finančního výhledu na období 2007 až 2013 představovat téměř polovinu rozpočtu EU. Legislativní návrhy v oblasti strukturálních operací na následující finanční období, které přijala Rada, se zakládají na zásadách finanční kontroly zavedených stávajícími předpisy.

| 6.45 | Účetní dvůr ve svém stanovisku č. 2/2005 upozornil na řadu oblastí v návrzích Komise, které je nutné dále vyjasnit. Celkově by však tento legislativní rámec měl posílit mechanismy, které umožňují získat jistotu ohledně legality a správnosti výdajů. Hlavní výzvou, která stojí před Komisí a členskými státy, jak opakovaně ukázaly výsledky auditů Účetního dvora, je zajistit účelné uplatňování těchto mechanismů. |
| --- | --- |

6.45

Účetní dvůr ve svém stanovisku č. 2/2005 upozornil na řadu oblastí v návrzích Komise, které je nutné dále vyjasnit. Celkově by však tento legislativní rámec měl posílit mechanismy, které umožňují získat jistotu ohledně legality a správnosti výdajů. Hlavní výzvou, která stojí před Komisí a členskými státy, jak opakovaně ukázaly výsledky auditů Účetního dvora, je zajistit účelné uplatňování těchto mechanismů.

| 6.45. | Komise souhlasí, že úkolem je zajistit účinné uplatňování kontrolních mechanismů. Domnívá se, že kvalitnější rámec, posílení spolupráce s členskými státy a spolehnutí se na ně v souladu s koncepcí jednotného auditu, stejně tak jako akční plán na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly, napomůžou při dosahování vyšší úrovně shody a účinné kontroly. |
| --- | --- |

6.45.

Komise souhlasí, že úkolem je zajistit účinné uplatňování kontrolních mechanismů. Domnívá se, že kvalitnější rámec, posílení spolupráce s členskými státy a spolehnutí se na ně v souladu s koncepcí jednotného auditu, stejně tak jako akční plán na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly, napomůžou při dosahování vyšší úrovně shody a účinné kontroly.

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY

| 6.46 | Výsledky kontroly Účetního dvora týkající se opatření přijatých v návazností na hlavní připomínky v posledních výročních zprávách uvádí
  příloha 6.1
  . |
| --- | --- |

6.46

Výsledky kontroly Účetního dvora týkající se opatření přijatých v návazností na hlavní připomínky v posledních výročních zprávách uvádí
  příloha 6.1
  .

| 6.47 | Pokud jde o konkrétní chyby, které zjistily testy projektů provedené Účetním dvorem v posledním prohlášení o věrohodnosti, Komise v řadě případů neprovedla dostatečná nápravná opatření. Jde především o programy, které byly auditované v rámci prohlášení o věrohodnosti za rok 2003 a obsahují několik případů vážných systémových nedostatků, kterými se Komise nezabývala. |
| --- | --- |

6.47

Pokud jde o konkrétní chyby, které zjistily testy projektů provedené Účetním dvorem v posledním prohlášení o věrohodnosti, Komise v řadě případů neprovedla dostatečná nápravná opatření. Jde především o programy, které byly auditované v rámci prohlášení o věrohodnosti za rok 2003 a obsahují několik případů vážných systémových nedostatků, kterými se Komise nezabývala.

| 6.47. | Případy zmiňované Účetním dvorem se týkají EFRR a ESF. Ve všech případech byla, pokud se vyžadovala, přijata následná opatření s jistým zpožděním způsobeným interními konzultacemi. |
| --- | --- |

6.47.

Případy zmiňované Účetním dvorem se týkají EFRR a ESF. Ve všech případech byla, pokud se vyžadovala, přijata následná opatření s jistým zpožděním způsobeným interními konzultacemi.

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVY VYDANÉ OD ZVEŘEJNĚNÍ POSLEDNÍ VÝROČNÍ ZPRÁVY

| 6.48 | Účetní dvůr vydal od zveřejnění své poslední výroční zprávy dvě zvláštní zprávy o strukturálních operacích: |
| --- | --- |

6.48

Účetní dvůr vydal od zveřejnění své poslední výroční zprávy dvě zvláštní zprávy o strukturálních operacích:

| — | zvláštní zprávu č. 1/2006 o příspěvku Evropského sociálního fondu k boji proti předčasnému ukončování školní docházky a |
| --- | --- |

—

zvláštní zprávu č. 1/2006 o příspěvku Evropského sociálního fondu k boji proti předčasnému ukončování školní docházky a

| — | zvláštní zprávu č. 10/2006 o následném hodnocení cílů 1 a 3 programů z období 1994 až 1999 (strukturální fondy). |
| --- | --- |

—

zvláštní zprávu č. 10/2006 o následném hodnocení cílů 1 a 3 programů z období 1994 až 1999 (strukturální fondy).

---

(1)  Realizátorem projektu mohou být různé subjekty od fyzických osob, soukromých nebo veřejných společností až po místní, regionální nebo národní orgány.

(2)  Cíle strukturálních opatření byly pro programové období 2000 až 2006 přeskupeny.

(3)  U programů s mnoha fondy se každý fond počítá samostatně.

Zdroj: Tabulku vypracoval Účetní dvůr na základě údajů poskytnutých Komisí.

(4)  Auditované programy: EFRR, cíl 1, programy ve Španělsku, Irsku (průmyslový rozvoj) a Portugalsku (regionální rozvoj); ESF, cíl 1, Německo (Sasko); ESF, cíl 3, Švédsko a orientační sekce EZOZF, cíl 5a, Dánsko (zlepšení účinnosti zemědělských struktur).

(5)  Komise navrhla zmírnit ustanovení o době, po kterou se bude muset v následujícím programovém období (2007 až 2013) uchovávat podkladová dokumentace. Účetní dvůr ve svém stanovisku č. 2/2005 poukázal na to, že toto opatření by výrazně omezilo jeho pravomoci k provádění auditu a rozsah kontrol programů na konci období.

PŘÍLOHA 6.1

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na hlavní připomínky v posledních prohlášeních o věrohodnosti

| Hlavní připomínky Účetního dvora | Shrnutí Účetního dvora týkající se opatření přijatých Komisí | Poznámky Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Nedostatky v oblasti řízení a kontroly, přetrvávající nesrovnalosti v platbách |
| Testování věcné správnosti uskutečněných operací (výdaje na projekty) odhalilo závažné chyby týkající se legálnosti a správnosti (body 6.13–6.15 a 6.26–6.28). Účetní dvůr nadále nacházel závažné nedostatky v systémech dohledu a kontroly (body 6.16–6.21 a 6.29–6.30).
  (Viz rovněž výroční zpráva za rozpočtový rok 2001, body 3.56 až 3.64; výroční zpráva za rozpočtový rok 2002, body 5.22 až 5.32; výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, body 5.12 až 5.27 a 5.41 až 5.56; výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 5.19 až 5.27 a 5.35 až 5.36.) | Pokud jde o výdaje za období 1994 až 1999, Komise zavedla strategii pro uzávěrku programů, která stanoví povinnost provádět audity shody před uzávěrkou programů, kontrolu prohlášení připojených k žádostem o konečné platby, které vyhotovily nezávislé orgány, a následné audity uzavřených programů.
  Komise přezkoumává zavedení systémů řízení a kontroly členskými státy v období 2000 až 2006, včetně auditů programů. Komise poskytla určité pokyny a v roce 2005 vydala příklady dobré praxe v oblasti kontrol řízení. | Komise by měla zintenzívnit své kontroly projektů z období 2000 až 2006 a zesílit koordinaci v oblasti řízení a kontroly mezi generálními ředitelstvími odpovědnými za strukturální opatření.
  Členské státy musí usilovat o zajištění toho, aby systémy řízení a kontroly splňovaly požadované standardy, zejména pokud jde o přístup ke kontrole výdajů. | Komise provádí vlastní audit systémů členských států a monitoruje i audity prováděné členskými státy. Za účelem ověření funkčnosti systémů jsou v rámci auditu jsou kontrolovány projekty. Generální ředitelství, která jsou odpovědná za strukturální opatření, úzce koordinují své činnosti v rámci společné strategie auditu. Členské státy provádějí audity systému a měly by navázat na doporučení, která z nich vyplývají. Komise pro členské státy vypracovala poznámky o osvědčených postupech při každodenních kontrolách řízení a při potvrzování výdajů platebními orgány. |
| Zpoždění a nedostatky při uzavírání programů z období 1994 až 1999 |
| Kvalita dokumentace, kterou předložily členské státy Komisi, byla proměnlivá, a proto Komise musela žádat o dodatečné informace. Komise uzavřela některé programy, přestože v závěrečných prohlášeních byly problémy. Vyskytla se neodůvodněná zpoždění (body 6.22–6.25).
  (Viz rovněž výroční zpráva za rozpočtový rok 2002, body 5.36 až 5.38; výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, body 5.28 až 5.39; výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 5.28 až 5.34.) | Komise zavedla strategii pro uzavírání programů a v některých případech provedla finanční opravy.
  Komise připravila pokyny k uzavírání programů z období 2000 až 2006. | Nedostatky zjištěné při uzavírání programů z období 1994 až 1999 se musí vyřešit před začátkem uzávěrky programů současného období. | Komise úspěšně ukončila velkou většinu programů. Strategie uzavírání programů na roky 1994 až 1999 snížila riziko výskytu neoprávněných posledních splátek.


  Pokud jde o uzavírání programů v letech 2000 až 2006, Komise již s členskými státy vedla přípravné rozhovory a brzy pro ně vydá podrobné pokyny. |
| Nutná zlepšení prostředí vnitřní kontroly Komise |
| Generální ředitelství odpovědná za strukturální opatření musí přijmout další opatření, aby dosáhla souladu se standardy vnitřní kontroly (body 2.21–2.23).
  (Viz rovněž výroční zpráva za rozpočtový rok 2002, body 5.7 až 5.8; výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, body 5.9 až 5.10; výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 5.14 až 5.18.) | Generální ředitelství odpovědná za strukturální opatření zavedla akční plány na řešení nedostatků zjištěných při uplatňování standardů vnitřní kontroly. | Účetní dvůr bude pokračovat v monitorování toho, jak se uplatňují standardy vnitřní kontroly. | Komise nadále zlepšuje provádění norem vnitřní kontroly. |
| Omezená jistota Komise ohledně fungování řídících a kontrolních systémů |
| Generální ředitelství odpovědná za strukturální opatření potvrzují, že vnitřní systémy Komise poskytují přiměřenou jistotu ohledně legálnosti a správnosti operací, ale mají výhrady k fungování systémů dohledu a kontroly ve členských státech (body 2.14–2.19).
  (Viz rovněž výroční zpráva za rozpočtový rok 2002, body 5.10 až 5.14 a 5.21; výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, body 5.40 a 5.57 až 5.62; výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 5.39 až 5.45.) | Generální ředitelství odpovědná za strukturální opatření pokračovala v přezkoumávání systémů řízení a kontroly za účelem splnění ustanovení předpisů, podle kterých se musí přesvědčit o souladu systémů s požadovanými standardy. | Aby Komise mohla získat větší jistotu ohledně fungování systémů, je nutné vyřešit nedostatky kontrol dohledu prováděných Komisí, které zjistil Účetní dvůr. | Generální ředitelství prostřednictvím svých auditů, dokonalejší koordinace s vnitrostátními kontrolními orgány a šíření pokynů a osvědčených postupů nadále zvyšují úroveň zajištění systémů v členských státech.


  Provádění akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2006) 9) by mělo dále podporovat integrovaný systém vnitřní kontroly. |
| Zpoždění v přijímání nápravných opatření Komise k zjištěním auditu Účetního dvora |
| Komise obecně zlepšila nápravná opatření k zjištěním auditu Účetního dvora, nicméně zpoždění v přijímání těchto opatření nadále přetrvávají (body 6.46–6.47).
  (Viz rovněž výroční zpráva za rozpočtový rok 2002, body 5.44 až 5.52; výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, body 5.63 až 5.65; výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 5.46.) | Komise vytvořila databázi na podporu svých činností souvisejících s přijímáním nápravných opatření. | Komise by měla usilovat o přijetí komplexních nápravných opatření a zabránit při tom nepatřičným zpožděním. | Komise se snaží, aby co nejdříve přiala k závěrům Účetního dvora následná opatření. |

Hlavní připomínky Účetního dvora

Shrnutí Účetního dvora týkající se opatření přijatých Komisí

Poznámky Účetního dvora

Odpověď Komise

Nedostatky v oblasti řízení a kontroly, přetrvávající nesrovnalosti v platbách

Testování věcné správnosti uskutečněných operací (výdaje na projekty) odhalilo závažné chyby týkající se legálnosti a správnosti (body 6.13–6.15 a 6.26–6.28). Účetní dvůr nadále nacházel závažné nedostatky v systémech dohledu a kontroly (body 6.16–6.21 a 6.29–6.30).

(Viz rovněž výroční zpráva za rozpočtový rok 2001, body 3.56 až 3.64; výroční zpráva za rozpočtový rok 2002, body 5.22 až 5.32; výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, body 5.12 až 5.27 a 5.41 až 5.56; výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 5.19 až 5.27 a 5.35 až 5.36.)

Pokud jde o výdaje za období 1994 až 1999, Komise zavedla strategii pro uzávěrku programů, která stanoví povinnost provádět audity shody před uzávěrkou programů, kontrolu prohlášení připojených k žádostem o konečné platby, které vyhotovily nezávislé orgány, a následné audity uzavřených programů.

Komise přezkoumává zavedení systémů řízení a kontroly členskými státy v období 2000 až 2006, včetně auditů programů. Komise poskytla určité pokyny a v roce 2005 vydala příklady dobré praxe v oblasti kontrol řízení.

Komise by měla zintenzívnit své kontroly projektů z období 2000 až 2006 a zesílit koordinaci v oblasti řízení a kontroly mezi generálními ředitelstvími odpovědnými za strukturální opatření.

Členské státy musí usilovat o zajištění toho, aby systémy řízení a kontroly splňovaly požadované standardy, zejména pokud jde o přístup ke kontrole výdajů.

Komise provádí vlastní audit systémů členských států a monitoruje i audity prováděné členskými státy. Za účelem ověření funkčnosti systémů jsou v rámci auditu jsou kontrolovány projekty. Generální ředitelství, která jsou odpovědná za strukturální opatření, úzce koordinují své činnosti v rámci společné strategie auditu. Členské státy provádějí audity systému a měly by navázat na doporučení, která z nich vyplývají. Komise pro členské státy vypracovala poznámky o osvědčených postupech při každodenních kontrolách řízení a při potvrzování výdajů platebními orgány.

Zpoždění a nedostatky při uzavírání programů z období 1994 až 1999

Kvalita dokumentace, kterou předložily členské státy Komisi, byla proměnlivá, a proto Komise musela žádat o dodatečné informace. Komise uzavřela některé programy, přestože v závěrečných prohlášeních byly problémy. Vyskytla se neodůvodněná zpoždění (body 6.22–6.25).

(Viz rovněž výroční zpráva za rozpočtový rok 2002, body 5.36 až 5.38; výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, body 5.28 až 5.39; výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 5.28 až 5.34.)

Komise zavedla strategii pro uzavírání programů a v některých případech provedla finanční opravy.

Komise připravila pokyny k uzavírání programů z období 2000 až 2006.

Nedostatky zjištěné při uzavírání programů z období 1994 až 1999 se musí vyřešit před začátkem uzávěrky programů současného období.

Komise úspěšně ukončila velkou většinu programů. Strategie uzavírání programů na roky 1994 až 1999 snížila riziko výskytu neoprávněných posledních splátek.

Pokud jde o uzavírání programů v letech 2000 až 2006, Komise již s členskými státy vedla přípravné rozhovory a brzy pro ně vydá podrobné pokyny.

Nutná zlepšení prostředí vnitřní kontroly Komise

Generální ředitelství odpovědná za strukturální opatření musí přijmout další opatření, aby dosáhla souladu se standardy vnitřní kontroly (body 2.21–2.23).

(Viz rovněž výroční zpráva za rozpočtový rok 2002, body 5.7 až 5.8; výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, body 5.9 až 5.10; výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 5.14 až 5.18.)

Generální ředitelství odpovědná za strukturální opatření zavedla akční plány na řešení nedostatků zjištěných při uplatňování standardů vnitřní kontroly.

Účetní dvůr bude pokračovat v monitorování toho, jak se uplatňují standardy vnitřní kontroly.

Komise nadále zlepšuje provádění norem vnitřní kontroly.

Omezená jistota Komise ohledně fungování řídících a kontrolních systémů

Generální ředitelství odpovědná za strukturální opatření potvrzují, že vnitřní systémy Komise poskytují přiměřenou jistotu ohledně legálnosti a správnosti operací, ale mají výhrady k fungování systémů dohledu a kontroly ve členských státech (body 2.14–2.19).

(Viz rovněž výroční zpráva za rozpočtový rok 2002, body 5.10 až 5.14 a 5.21; výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, body 5.40 a 5.57 až 5.62; výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 5.39 až 5.45.)

Generální ředitelství odpovědná za strukturální opatření pokračovala v přezkoumávání systémů řízení a kontroly za účelem splnění ustanovení předpisů, podle kterých se musí přesvědčit o souladu systémů s požadovanými standardy.

Aby Komise mohla získat větší jistotu ohledně fungování systémů, je nutné vyřešit nedostatky kontrol dohledu prováděných Komisí, které zjistil Účetní dvůr.

Generální ředitelství prostřednictvím svých auditů, dokonalejší koordinace s vnitrostátními kontrolními orgány a šíření pokynů a osvědčených postupů nadále zvyšují úroveň zajištění systémů v členských státech.

Provádění akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2006) 9) by mělo dále podporovat integrovaný systém vnitřní kontroly.

Zpoždění v přijímání nápravných opatření Komise k zjištěním auditu Účetního dvora

Komise obecně zlepšila nápravná opatření k zjištěním auditu Účetního dvora, nicméně zpoždění v přijímání těchto opatření nadále přetrvávají (body 6.46–6.47).

(Viz rovněž výroční zpráva za rozpočtový rok 2002, body 5.44 až 5.52; výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, body 5.63 až 5.65; výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 5.46.)

Komise vytvořila databázi na podporu svých činností souvisejících s přijímáním nápravných opatření.

Komise by měla usilovat o přijetí komplexních nápravných opatření a zabránit při tom nepatřičným zpožděním.

Komise se snaží, aby co nejdříve přiala k závěrům Účetního dvora následná opatření.

---

KAPITOLA 7

Vnitřní politiky včetně výzkumu

OBSAH

Úvod

Zvláštní hodnocení v rámci prohlášení o věrohodnosti

Rozsah auditu

Legalita a správnost operací

Nadhodnocování nákladů

Systémy dohledu a kontroly

Systém osvědčování auditů pro 6. RP

Následné finanční audity Komise

Dohled nad národními agenturami v oblasti vzdělávání a kultury

Závěry a doporučení

Zvláštní zprávy vydané od zveřejnění poslední výroční zprávy

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 7.1 | Rozpočtová oblast vnitřních politik, která pokrývá širokou škálu činností přispívajících k rozvoji jednotného trhu, představovala v roce 2005 závazky v hodnotě 9 549 milionů EUR (viz
  graf 7.1
  ) a platby v hodnotě 7 972 milionů EUR (viz
  graf 7.2
  ). Více než polovina těchto plateb souvisela s výzkumem a technologickým rozvojem (VTR). |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

7.1

Rozpočtová oblast vnitřních politik, která pokrývá širokou škálu činností přispívajících k rozvoji jednotného trhu, představovala v roce 2005 závazky v hodnotě 9 549 milionů EUR (viz
  graf 7.1
  ) a platby v hodnotě 7 972 milionů EUR (viz
  graf 7.2
  ). Více než polovina těchto plateb souvisela s výzkumem a technologickým rozvojem (VTR).

| 7.2 | Většina opatření v oblasti vnitřních politik je přímo řízena Komisí (1). Obecně se opatření v oblasti vnitřních politik provádějí prostřednictvím víceletých programů, kterými se přidělují příjemcům z veřejného nebo soukromého sektoru granty. Granty se obvykle vyplácejí formou záloh, po nichž následují průběžné a konečné platby založené převážně na náhradě nákladů prokázaných příjemcem. Hlavním přirozeným rizikem v souvislosti s legalitou a správností uskutečněných operací je skutečnost, že příjemci mohou nadhodnocovat svá prohlášení o nákladech, zčásti kvůli složitým právním a smluvním ustanovením, jako jsou nedostatečně jasné definice způsobilých nákladů. Toto riziko zvyšuje neexistence dostatečných sankčních mechanismů. |
| --- | --- |

7.2

Většina opatření v oblasti vnitřních politik je přímo řízena Komisí (1). Obecně se opatření v oblasti vnitřních politik provádějí prostřednictvím víceletých programů, kterými se přidělují příjemcům z veřejného nebo soukromého sektoru granty. Granty se obvykle vyplácejí formou záloh, po nichž následují průběžné a konečné platby založené převážně na náhradě nákladů prokázaných příjemcem. Hlavním přirozeným rizikem v souvislosti s legalitou a správností uskutečněných operací je skutečnost, že příjemci mohou nadhodnocovat svá prohlášení o nákladech, zčásti kvůli složitým právním a smluvním ustanovením, jako jsou nedostatečně jasné definice způsobilých nákladů. Toto riziko zvyšuje neexistence dostatečných sankčních mechanismů.

| 7.2 | Komise již přijala opatření k dalšímu snižování inherentních rizik v souvislosti s legalitou a správností uskutečněných operací, např. v návrzích 7. rámcového programu pro výzkum, i když systém založený na úhradě skutečných nákladů je i nadále složitý. Existuje značné množství pokynů, jak účastníkům co nejlépe poradit a pomoci. |
| --- | --- |

7.2

Komise již přijala opatření k dalšímu snižování inherentních rizik v souvislosti s legalitou a správností uskutečněných operací, např. v návrzích 7. rámcového programu pro výzkum, i když systém založený na úhradě skutečných nákladů je i nadále složitý. Existuje značné množství pokynů, jak účastníkům co nejlépe poradit a pomoci.

Byly zavedeny více odrazující sankce. Dále byla navržena úprava finančního nařízení a jeho prováděcích pravidel, která přispěje k jejich zjednodušení.

| 7.3 | Takové prostředí vyžaduje účinnou kontrolu na úrovni Komise. Postupy, které Komise používá, spočívají zejména v kontrolách prohlášení o nákladech před provedením platby a ve finančních auditech na úrovni konečného příjemce po uskutečnění platby. U několika programů se vyžaduje, aby prohlášení o nákladech (2) předložená příjemci osvědčil nezávislý auditor. Od roku 2003 zavedla Komise akční plány, jejichž účelem je snížit riziko nadhodnocování nákladů. |
| --- | --- |

7.3

Takové prostředí vyžaduje účinnou kontrolu na úrovni Komise. Postupy, které Komise používá, spočívají zejména v kontrolách prohlášení o nákladech před provedením platby a ve finančních auditech na úrovni konečného příjemce po uskutečnění platby. U několika programů se vyžaduje, aby prohlášení o nákladech (2) předložená příjemci osvědčil nezávislý auditor. Od roku 2003 zavedla Komise akční plány, jejichž účelem je snížit riziko nadhodnocování nákladů.

Image

Image

ZVLÁŠTNÍ HODNOCENÍ V RÁMCI PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Rozsah auditu

| 7.4 | Audit se zaměřil na: |
| --- | --- |

7.4

Audit se zaměřil na:

| a) | vzorek závazků a plateb schválených v roce 2005; |
| --- | --- |

a)

vzorek závazků a plateb schválených v roce 2005;

| b) | opatření přijatá Komisí ke snížení nadhodnocování nákladů; |
| --- | --- |

b)

opatření přijatá Komisí ke snížení nadhodnocování nákladů;

| c) | způsob fungování vybraných systémů dohledu a kontroly:






  — | systém osvědčení o auditu zavedený pro šestý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj (6. RP), |
| --- | --- | --- |

c)

způsob fungování vybraných systémů dohledu a kontroly:

—

systém osvědčení o auditu zavedený pro šestý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj (6. RP),

| — | analýzu vývoje následných (ex-post) finančních auditů Komise v oblasti vnitřních politik a přezkum funkce následného auditu generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu (GŘ EAC) a generálního ředitelství pro podniky a průmysl (GŘ ENTR), |
| --- | --- |

—

analýzu vývoje následných (ex-post) finančních auditů Komise v oblasti vnitřních politik a přezkum funkce následného auditu generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu (GŘ EAC) a generálního ředitelství pro podniky a průmysl (GŘ ENTR),

| — | systémy dohledu a kontroly GŘ EAC pro opatření prováděná národními agenturami. |
| --- | --- |

—

systémy dohledu a kontroly GŘ EAC pro opatření prováděná národními agenturami.

Legalita a správnost operací

| 7.5 | Účetní dvůr prověřil vzorek 11 závazků a 69 plateb, které Komise provedla v roce 2005. U 22 plateb bylo ověřování legality a správnosti uskutečněných operací rozšířeno a zahrnovalo audit na úrovni konečných příjemců. Účetní dvůr prověřoval rovněž 13 těchto plateb s cílem posoudit systém osvědčení o auditu. |
| --- | --- |

7.5

Účetní dvůr prověřil vzorek 11 závazků a 69 plateb, které Komise provedla v roce 2005. U 22 plateb bylo ověřování legality a správnosti uskutečněných operací rozšířeno a zahrnovalo audit na úrovni konečných příjemců. Účetní dvůr prověřoval rovněž 13 těchto plateb s cílem posoudit systém osvědčení o auditu.

Významná míra chyb v nákladech vykázaných příjemci

| 7.6 | Účetní dvůr zjistil celkovou významnou míru chyb u tří čtvrtin kontrolovaných operací na úrovni konečných příjemců. Nejčastějšími druhy chyb byly: |
| --- | --- |

7.6

Účetní dvůr zjistil celkovou významnou míru chyb u tří čtvrtin kontrolovaných operací na úrovni konečných příjemců. Nejčastějšími druhy chyb byly:

| 7.6 | Komise nyní ověřuje zjištění Účetního dvora u příjemců podpor, a pokud to bude nezbytné, přijme vhodná opatření jak v případě jednotlivých příjemců, tak na úrovni systému. |
| --- | --- |

7.6

Komise nyní ověřuje zjištění Účetního dvora u příjemců podpor, a pokud to bude nezbytné, přijme vhodná opatření jak v případě jednotlivých příjemců, tak na úrovni systému.

| a) | nedostatečné podklady, zejména u účtované pracovní doby, nebo dvojí účtování nákladů; |
| --- | --- |

a)

nedostatečné podklady, zejména u účtované pracovní doby, nebo dvojí účtování nákladů;

| a) | Podle smluvních ustanovení musí smluvní partneři odpovídajícím způsobem odůvodnit všechny náklady, které má Komise uhradit. Komise prošetří zjištění s ohledem na všechny příslušné podklady o účtované pracovní době. |
| --- | --- |

a)

Podle smluvních ustanovení musí smluvní partneři odpovídajícím způsobem odůvodnit všechny náklady, které má Komise uhradit. Komise prošetří zjištění s ohledem na všechny příslušné podklady o účtované pracovní době.

| b) | používání průměrných sazeb osobních nákladů, které se významně odchylují od skutečných nákladů; |
| --- | --- |

b)

používání průměrných sazeb osobních nákladů, které se významně odchylují od skutečných nákladů;

| b) | Vlastní audity Komise srovnatelných smluv dospěly k obdobných závěrům: dochází k odchylkám jak nad průměrné sazby, tak pod ně. Průměrné sazby mohou být akceptovány za předpokladu, že se vypočítávají podle ucelené metodiky, která nevytváří průměrné sazby, které jsou systematicky vyšší než skutečné náklady. |
| --- | --- |

b)

Vlastní audity Komise srovnatelných smluv dospěly k obdobných závěrům: dochází k odchylkám jak nad průměrné sazby, tak pod ně. Průměrné sazby mohou být akceptovány za předpokladu, že se vypočítávají podle ucelené metodiky, která nevytváří průměrné sazby, které jsou systematicky vyšší než skutečné náklady.

| c) | neoprávněné přidělování nepřímých nákladů na opatření; |
| --- | --- |

c)

neoprávněné přidělování nepřímých nákladů na opatření;

| c) | Komise přijme vhodná opatření v souladu s vysvětleními, která podali dotčení příjemci podpor. |
| --- | --- |

c)

Komise přijme vhodná opatření v souladu s vysvětleními, která podali dotčení příjemci podpor.

| d) | žádosti o náhradu nákladů, které nesplňují kritéria způsobilosti. |
| --- | --- |

d)

žádosti o náhradu nákladů, které nesplňují kritéria způsobilosti.

| d) | Komise přezkoumá zjištění Účetního dvora a přijme vhodná opatření. |
| --- | --- |

d)

Komise přezkoumá zjištění Účetního dvora a přijme vhodná opatření.

Často neexistuje spolehlivý systém pro zaznamenávání pracovní doby

| 7.7 | U 5 z 22 plateb kontrolovaných na úrovni příjemců měl Účetní dvůr výhrady ke kvalitě záznamů o pracovní době. V těchto případech nebylo možno uznat část osobních nákladů či všechny tyto náklady. Právní rámec stanoví, že by měly být doloženy veškeré vzniklé a účtované osobní náklady (3). Dohoda o grantech však jasně nestanoví, jak by se tato povinnost měla plnit. Jak Účetní dvůr navrhl ve svém stanovisku č. 1/2006 k sedmému rámcovému programu pro výzkum a technologický rozvoj (4), je nezbytné, aby dohody o grantech obsahovaly jasný požadavek doložit pracovní dobu zaměstnanců, kteří se na opatření podílejí. |
| --- | --- |

7.7

U 5 z 22 plateb kontrolovaných na úrovni příjemců měl Účetní dvůr výhrady ke kvalitě záznamů o pracovní době. V těchto případech nebylo možno uznat část osobních nákladů či všechny tyto náklady. Právní rámec stanoví, že by měly být doloženy veškeré vzniklé a účtované osobní náklady (3). Dohoda o grantech však jasně nestanoví, jak by se tato povinnost měla plnit. Jak Účetní dvůr navrhl ve svém stanovisku č. 1/2006 k sedmému rámcovému programu pro výzkum a technologický rozvoj (4), je nezbytné, aby dohody o grantech obsahovaly jasný požadavek doložit pracovní dobu zaměstnanců, kteří se na opatření podílejí.

| 7.7 | Komise se domnívá, že právní a smluvní ustanovení pro zdůvodnění osobních nákladů jako takových jsou jasná a dostatečná a že otázky spolehlivého zaznamenávání pracovní doby nejsou závislé na míře podrobnosti smluvních ustanovení. |
| --- | --- |

7.7

Komise se domnívá, že právní a smluvní ustanovení pro zdůvodnění osobních nákladů jako takových jsou jasná a dostatečná a že otázky spolehlivého zaznamenávání pracovní doby nejsou závislé na míře podrobnosti smluvních ustanovení.

Podle Komise je rovněž nezbytná pružnost, aby bylo možné využívat rovnocenná alternativní řešení při sestavování nákladového účetnictví účastníků, a upřesní pokyny týkající se zaznamenávání pracovní doby.

| 7.8 | V průběhu let a v různých programech v oblasti vnitřních politik se Komisi nepodařilo zajistit, aby příjemci zavedli spolehlivý systém pro zaznamenávání osobních nákladů. Ve svém stanovisku č. 1/2006 Účetní dvůr vysvětlil, za jakých podmínek a okolností lze v oblasti výzkumu náhradu nákladů nahradit financováním paušální částkou. S ohledem na výhody, které má systém financování založený na výsledcích pro vědeckou zodpovědnost za výzkumné programy, vyzval Účetní dvůr Komisi, aby dále zvažovala rozsáhlejší využívání financování paušálními částkami. |
| --- | --- |

7.8

V průběhu let a v různých programech v oblasti vnitřních politik se Komisi nepodařilo zajistit, aby příjemci zavedli spolehlivý systém pro zaznamenávání osobních nákladů. Ve svém stanovisku č. 1/2006 Účetní dvůr vysvětlil, za jakých podmínek a okolností lze v oblasti výzkumu náhradu nákladů nahradit financováním paušální částkou. S ohledem na výhody, které má systém financování založený na výsledcích pro vědeckou zodpovědnost za výzkumné programy, vyzval Účetní dvůr Komisi, aby dále zvažovala rozsáhlejší využívání financování paušálními částkami.

| 7.8 | Komise může stanovit cíl, kterého mají příjemci podpor dosáhnout, ale nemůže nikdy poskytnout absolutní záruku týkající se spolehlivosti mnoha tisíc systémů příjemců. Reálným cílem je snížit riziko nezákonnosti a nesrovnalostí v této oblasti na přijatelnou úroveň. Dalšího pokroku bude dosaženo v rámci akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2006) 9 ze dne 17. ledna 2006). |
| --- | --- |

7.8

Komise může stanovit cíl, kterého mají příjemci podpor dosáhnout, ale nemůže nikdy poskytnout absolutní záruku týkající se spolehlivosti mnoha tisíc systémů příjemců. Reálným cílem je snížit riziko nezákonnosti a nesrovnalostí v této oblasti na přijatelnou úroveň. Dalšího pokroku bude dosaženo v rámci akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2006) 9 ze dne 17. ledna 2006).

Komise vítá podporu Účetního dvora. Jakýkoli přechod k systémům založeným na širokém využívání stupnic jednotkových nákladů nebo paušálních částek se musí pečlivě připravit a předem důkladně prozkoumat. Např. systém založený na paušálních částkách způsobuje další problémy pří kontrole, např. jak postupovat u plateb, pokud nebylo dosaženo očekávaných cílů nebo výsledků nebo jich bylo dosaženo jen částečně. Jak je uvedeno ve Shrnutí výsledků řízení Komise za rok 2005 (KOM(2006) 277 v konečném znění), chce Komise více využívat zjednodušených mechanizmů financování, např. paušálních částek, stupnic jednotkových nákladů a průměrných sazeb, a také prostřednictvím pravidel pro účast navrhovaných v 7. RP.

Chyby Komise při uplatňování pravidel režimu

| 7.9 | Účetní dvůr odhalil chyby Komise při uplatňování pravidel režimu u 13 z 69 kontrolovaných plateb. U jedné operace v rámci TEN-T činil příspěvek EU 50 % místo desetiprocentního stropu stanoveného v pravidlech, což vedlo k přeplatku ve výši 146 milionů EUR. Dvě další operace (v celkové hodnotě 78 milionů EUR) se týkaly vkladů do společného podniku Galileo (SPG). Účetní dvůr konstatuje, že tyto platby měly podobu vkladů do kapitálu v souladu se stanovami SPG (nařízení Rady (ES) č. 876/2002), přičemž byly vedeny jako granty TEN-T, ačkoli právní základ pro TEN-T vklady do kapitálu nepovoluje. |
| --- | --- |

7.9

Účetní dvůr odhalil chyby Komise při uplatňování pravidel režimu u 13 z 69 kontrolovaných plateb. U jedné operace v rámci TEN-T činil příspěvek EU 50 % místo desetiprocentního stropu stanoveného v pravidlech, což vedlo k přeplatku ve výši 146 milionů EUR. Dvě další operace (v celkové hodnotě 78 milionů EUR) se týkaly vkladů do společného podniku Galileo (SPG). Účetní dvůr konstatuje, že tyto platby měly podobu vkladů do kapitálu v souladu se stanovami SPG (nařízení Rady (ES) č. 876/2002), přičemž byly vedeny jako granty TEN-T, ačkoli právní základ pro TEN-T vklady do kapitálu nepovoluje.

| 7.9 | Dvě z chyb, které Účetní dvůr zjistil, vyplývají z nedostatků při provádění smluvních změn. Ve dvou dalších případech Komise nesouhlasí s výší příspěvku Společenství, který byl použit u kontrolovaného příjemce. |
| --- | --- |

7.9

Dvě z chyb, které Účetní dvůr zjistil, vyplývají z nedostatků při provádění smluvních změn. Ve dvou dalších případech Komise nesouhlasí s výší příspěvku Společenství, který byl použit u kontrolovaného příjemce.

Transakce TEN-T se týká projektu ERTMS (5), na který bylo v rozmezí let 1995 a 2003 prostřednictvím 10 dodatečných rozhodnutí Komise poskytnuto celkem 182,7 mil. EUR, které kryly 50 % nákladů souvisejících se studiemi. Těchto 10 rozhodnutí Komise jasně uvádí, že jejich předmětem jsou studie, které mohou být spolufinancovány až do výše 50 % nákladů, pokud celková podpora během trvání projektu nepřekročí 10 % celkových nákladů na projekt.

Komise vykládá platná pravidla ve smyslu, že projekt zahrnuje celou zaváděcí fázi po fázi vypracovávání studií. Systém ERTMS nemůže být zaveden samostatně a Komise již pro tuto fázi jmenovala evropského koordinátora. Náklady na projekt tak byly odhadnuty na 5 miliard EUR (KOM(2005) 298). Částka vynaložená na studie se pohybuje v mezích 10 %.

Uplatňováním účetních pravidel IPSAS se Komise fakticky podílí na kontrole společného podniku Galileo (GJU), avšak nevlastní žádné podíly na kapitálu účetní jednotky, která je tak „společně kontrolovanou jednotkou“. Komise se domnívá, že tato skutečnost a další operativní argumenty potvrzují dotační charakter prostředků EU.

| 7.10 | Testy Účetního dvora provedené u vzorku plateb odhalily, že 11 plateb bylo provedeno pozdě. Analýza statistických údajů o pozdních platbách, které poskytlo pět generálních ředitelství, odhalila, že GŘ EAC takové statistické údaje k dispozici nemá, u generálního ředitelství pro výzkum (GŘ RTD) a generálního ředitelství pro informační společnost a média (GŘ INFSO) se situace v posledních třech letech zlepšila a u generálního ředitelství pro energii a dopravu (GŘ TREN) a GŘ ENTR se situace ve srovnání s rokem 2003 zhoršila. |
| --- | --- |

7.10

Testy Účetního dvora provedené u vzorku plateb odhalily, že 11 plateb bylo provedeno pozdě. Analýza statistických údajů o pozdních platbách, které poskytlo pět generálních ředitelství, odhalila, že GŘ EAC takové statistické údaje k dispozici nemá, u generálního ředitelství pro výzkum (GŘ RTD) a generálního ředitelství pro informační společnost a média (GŘ INFSO) se situace v posledních třech letech zlepšila a u generálního ředitelství pro energii a dopravu (GŘ TREN) a GŘ ENTR se situace ve srovnání s rokem 2003 zhoršila.

| 7.10 | Vinou zpoždění vývoje manažerského informačního systému v GŘ EAC se zdrželo sestavení spolehlivých statistik v roce 2005. |
| --- | --- |

7.10

Vinou zpoždění vývoje manažerského informačního systému v GŘ EAC se zdrželo sestavení spolehlivých statistik v roce 2005.

V GŘ ENTR a GŘ TREN byly výkony v roce 2005 nepříznivě ovlivněny kombinací faktorů, např. rozsáhlou reorganizací GŘ a nedostatečnou registrací pozastavených schvalovacích řízení a platebních období. V roce 2006 se situace zlepšuje díky nápravným opatřením.

Nadhodnocování nákladů

Neexistuje jasná strategie pro koordinaci stávajících kontrol

| 7.11 | Komise nemá jasnou koncepci nebo strategii, pokud jde o koordinaci hlavních kontrolních postupů, například používání osvědčení o auditu, dokumentární kontroly žádostí o náhradu nákladů (základní kontroly nebo hloubkové audity dokumentů) a audity na místě, kterou by se omezilo nadhodnocování nákladů v žádostech o náhradu nákladů. Komise rovněž neporovnává náklady na kontroly s jejich přínosy. |
| --- | --- |

7.11

Komise nemá jasnou koncepci nebo strategii, pokud jde o koordinaci hlavních kontrolních postupů, například používání osvědčení o auditu, dokumentární kontroly žádostí o náhradu nákladů (základní kontroly nebo hloubkové audity dokumentů) a audity na místě, kterou by se omezilo nadhodnocování nákladů v žádostech o náhradu nákladů. Komise rovněž neporovnává náklady na kontroly s jejich přínosy.

| 7.11 | Akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly ze dne 17. ledna 2006 obsahuje opatření, která mají být přijata Komisí a jejími útvary a která jsou zejména zaměřená na zefektivnění postupu pro vydávání osvědčení o auditu, na stanovení pokynů pro audity na místě a využívání externích auditorů. Akční plán rovněž předpokládá zlepšení prezentace kontrolních strategií a kolegiálního hodnocení k zajištění harmonizace na politické úrovni. Bylo schváleno, že každý půlrok bude Radě a Evropskému parlamentu podávána zpráva o pokroku při provádění opatření. |
| --- | --- |

7.11

Akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly ze dne 17. ledna 2006 obsahuje opatření, která mají být přijata Komisí a jejími útvary a která jsou zejména zaměřená na zefektivnění postupu pro vydávání osvědčení o auditu, na stanovení pokynů pro audity na místě a využívání externích auditorů. Akční plán rovněž předpokládá zlepšení prezentace kontrolních strategií a kolegiálního hodnocení k zajištění harmonizace na politické úrovni. Bylo schváleno, že každý půlrok bude Radě a Evropskému parlamentu podávána zpráva o pokroku při provádění opatření.

Neexistují spolehlivé ukazatele pro nadhodnocování nákladů

| 7.12 | Komise nemá spolehlivý soubor ukazatelů ke sledování výskytu nadhodnocování nákladů a způsobu, jakým fungují související kontrolní systémy. Existují pouze ukazatele, které jsou založeny na míře úprav vyplývajících z následných auditů. Neexistuje společný přístup k vykazování míry úprav a vzorky nejsou reprezentativní. Účetní dvůr tak nemohl z ukazatelů Komise získat jistotu, pokud jde o účelnost kontrolních systémů ve vztahu k nadhodnocování nákladů (6). |
| --- | --- |

7.12

Komise nemá spolehlivý soubor ukazatelů ke sledování výskytu nadhodnocování nákladů a způsobu, jakým fungují související kontrolní systémy. Existují pouze ukazatele, které jsou založeny na míře úprav vyplývajících z následných auditů. Neexistuje společný přístup k vykazování míry úprav a vzorky nejsou reprezentativní. Účetní dvůr tak nemohl z ukazatelů Komise získat jistotu, pokud jde o účelnost kontrolních systémů ve vztahu k nadhodnocování nákladů (6).

| 7.12 | Komise považuje výsledky následných kontrol za nejspolehlivější ukazatele, neboť jen úplný audit na místě může s jistotou určit způsobilost nárokovaných nákladů a jejich soulad se smluvními ustanoveními. V roce 2005 útvary Komise vypracovaly společnou metodiku v oblasti výzkumu v souladu se souhrnnou zprávou Komise za rok 2004 za účelem harmonizace posuzování chyb vzniklých během plnění programu útvary Komise. Zlepšení v oblasti reprezentativnosti vzorků budou řešeny v rámci akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly. |
| --- | --- |

7.12

Komise považuje výsledky následných kontrol za nejspolehlivější ukazatele, neboť jen úplný audit na místě může s jistotou určit způsobilost nárokovaných nákladů a jejich soulad se smluvními ustanoveními. V roce 2005 útvary Komise vypracovaly společnou metodiku v oblasti výzkumu v souladu se souhrnnou zprávou Komise za rok 2004 za účelem harmonizace posuzování chyb vzniklých během plnění programu útvary Komise. Zlepšení v oblasti reprezentativnosti vzorků budou řešeny v rámci akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly.

Nedostatečná realizace akčních plánů

| 7.13 | Jak bylo uvedeno v bodě 7.3, Komise zavedla akční plány, jejichž cílem je omezit nadhodnocování nákladů. Uspokojivě nebyly provedeny tyto základní aspekty plánů: |
| --- | --- |

7.13

Jak bylo uvedeno v bodě 7.3, Komise zavedla akční plány, jejichž cílem je omezit nadhodnocování nákladů. Uspokojivě nebyly provedeny tyto základní aspekty plánů:

| 7.13 | |
| --- | --- |

7.13

| a) | zvýšení počtu dokumentárních kontrol, zahrnujících kontroly vyžádané dodatečné podkladové dokumentace (např. záznamy o pracovní době nebo faktury); |
| --- | --- |

a)

zvýšení počtu dokumentárních kontrol, zahrnujících kontroly vyžádané dodatečné podkladové dokumentace (např. záznamy o pracovní době nebo faktury);

| a) | Ačkoliv lze získat také další záruky, rozsah dokumentárních kontrol zůstává omezen. Jejich použití pro 5. RP je prováděno případ od případu rozhodnutím schvalujícího úředníka s ohledem na dostupné zdroje. |
| --- | --- |

a)

Ačkoliv lze získat také další záruky, rozsah dokumentárních kontrol zůstává omezen. Jejich použití pro 5. RP je prováděno případ od případu rozhodnutím schvalujícího úředníka s ohledem na dostupné zdroje.

| b) | zvýšení počtu auditů na místě (viz body 7.19–7.20); |
| --- | --- |

b)

zvýšení počtu auditů na místě (viz body 7.19–7.20);

| b) | Rok 2005 je třeba považovat za atypický z důvodů uvedených v odpovědi na body 7.19–7.20. V 5. RP Komise zvýšila ve srovnání s předchozími rámcovými programy celkový počet auditů účastníků. |
| --- | --- |

b)

Rok 2005 je třeba považovat za atypický z důvodů uvedených v odpovědi na body 7.19–7.20. V 5. RP Komise zvýšila ve srovnání s předchozími rámcovými programy celkový počet auditů účastníků.

| c) | vypracování harmonizované metodiky pro výkaznictví a výběr následných auditů (viz bod 7.12); |
| --- | --- |

c)

vypracování harmonizované metodiky pro výkaznictví a výběr následných auditů (viz bod 7.12);

| c) | Společné zásady strategií kontroly budou rozvíjeny jako součást akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly. V současnosti je v oblasti výzkumu rozvíjena společná politika auditů generálních ředitelství pro výzkum a GŘ ENV vypracovává plán následných auditů a také rezervní seznam auditů pro každý rok. Tento plán auditů je založen na vnitřních kritériích posuzování rizika a bere v úvahu požadavky provozních jednotek na audit a po schválení bude těmto jednotkám zasílán pro informaci. |
| --- | --- |

c)

Společné zásady strategií kontroly budou rozvíjeny jako součást akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly. V současnosti je v oblasti výzkumu rozvíjena společná politika auditů generálních ředitelství pro výzkum a GŘ ENV vypracovává plán následných auditů a také rezervní seznam auditů pro každý rok. Tento plán auditů je založen na vnitřních kritériích posuzování rizika a bere v úvahu požadavky provozních jednotek na audit a po schválení bude těmto jednotkám zasílán pro informaci.

| d) | zavedení společného informačního systému pro 6. RP (7); |
| --- | --- |

d)

zavedení společného informačního systému pro 6. RP (7);

| d) | Systémy IT Komise pro řízení 6. RP podporují řízení výzkumných projektů v GŘ pro výzkum a zároveň respektují organizaci útvarů Komise. Práce v této oblasti pokračují. |
| --- | --- |

d)

Systémy IT Komise pro řízení 6. RP podporují řízení výzkumných projektů v GŘ pro výzkum a zároveň respektují organizaci útvarů Komise. Práce v této oblasti pokračují.

| e) | zjednodušení finančního řízení rámcových programů pro výzkum (viz bod 7.16). |
| --- | --- |

e)

zjednodušení finančního řízení rámcových programů pro výzkum (viz bod 7.16).

| e) | Středem zájmu a činností Komise zůstává zjednodušení. V 7. RP jsou začleněna opatření týkající se širšího používání jednorázového financování, společné elektronické podatelny pro sdělování jejich základních právních, administrativních a finanční údajů účastníků, a zjednodušení dokládání způsobilých nákladů na základě obvyklých účetních zásad smluvních stran a jejich metod a zásad řízení.
  (Viz rovněž bod 7.16.) |
| --- | --- |

e)

Středem zájmu a činností Komise zůstává zjednodušení. V 7. RP jsou začleněna opatření týkající se širšího používání jednorázového financování, společné elektronické podatelny pro sdělování jejich základních právních, administrativních a finanční údajů účastníků, a zjednodušení dokládání způsobilých nákladů na základě obvyklých účetních zásad smluvních stran a jejich metod a zásad řízení.

(Viz rovněž bod 7.16.)

Systémy dohledu a kontroly

| 7.14 | Četnost a významná míra chyb plynoucí zejména ze složitých smluvních ustanovení a pokynů a z vysokého přirozeného rizika nadhodnocování nákladů podtrhují význam účelných kontrol na úrovni Komise. Při auditu systémů dohledu a kontroly, který provedl Účetní dvůr, však byly shledány nedostatky v těchto oblastech: |
| --- | --- |

7.14

Četnost a významná míra chyb plynoucí zejména ze složitých smluvních ustanovení a pokynů a z vysokého přirozeného rizika nadhodnocování nákladů podtrhují význam účelných kontrol na úrovni Komise. Při auditu systémů dohledu a kontroly, který provedl Účetní dvůr, však byly shledány nedostatky v těchto oblastech:

| a) | systém osvědčování auditů pro 6. RP; |
| --- | --- |

a)

systém osvědčování auditů pro 6. RP;

| b) | následné finanční audity Komise v celé oblasti vnitřních politik; |
| --- | --- |

b)

následné finanční audity Komise v celé oblasti vnitřních politik;

| c) | systémy dohledu a kontroly národních agentur v oblasti vzdělávání a kultury. |
| --- | --- |

c)

systémy dohledu a kontroly národních agentur v oblasti vzdělávání a kultury.

| 7.14 | Viz odpověď na 7.2. |
| --- | --- |

7.14

Viz odpověď na 7.2.

Co se týče podrobných připomínek Účetního dvora viz odpověď Komise v bodech 7.16 až 7.27.

Systém osvědčování auditů pro 6. RP

| 7.15 | Klíčovou kontrolou zavedenou v 6. RP s cílem omezit nadhodnocování nákladů je požadavek, aby žádosti o náhradu nákladů v souvislosti s průběžnými a/nebo konečnými platbami (8) byly osvědčeny nezávislým auditorem nebo – v případě určitých veřejných orgánů – příslušným státním úředníkem. Účetní dvůr analyzoval tento systém osvědčování, aby posoudil, jak může přispět k jistotě o legalitě a správnosti uskutečněných operací. |
| --- | --- |

7.15

Klíčovou kontrolou zavedenou v 6. RP s cílem omezit nadhodnocování nákladů je požadavek, aby žádosti o náhradu nákladů v souvislosti s průběžnými a/nebo konečnými platbami (8) byly osvědčeny nezávislým auditorem nebo – v případě určitých veřejných orgánů – příslušným státním úředníkem. Účetní dvůr analyzoval tento systém osvědčování, aby posoudil, jak může přispět k jistotě o legalitě a správnosti uskutečněných operací.

Složitost finančních ustanovení 6. RP nepříznivě ovlivňuje systém osvědčování auditů

| 7.16 | Režimy financování 6. RP jsou i nadále složité. Smluvní ustanovení jsou příliš obecná a nedostatečně jasná, zejména pokud jde o kritéria způsobilosti a nezávislosti auditorů vydávajících osvědčení (zejména příslušných státních úředníků), a jsou ještě více zkomplikována složitými nezávaznými pokyny. Komise zveřejnila pokyny pro osvědčení o auditu teprve poté, co již byl značný počet osvědčení o auditu předložen. Toto všechno vedlo k nejistotě u příjemců i auditorů, pokud jde o to, která pravidla platí. |
| --- | --- |

7.16

Režimy financování 6. RP jsou i nadále složité. Smluvní ustanovení jsou příliš obecná a nedostatečně jasná, zejména pokud jde o kritéria způsobilosti a nezávislosti auditorů vydávajících osvědčení (zejména příslušných státních úředníků), a jsou ještě více zkomplikována složitými nezávaznými pokyny. Komise zveřejnila pokyny pro osvědčení o auditu teprve poté, co již byl značný počet osvědčení o auditu předložen. Toto všechno vedlo k nejistotě u příjemců i auditorů, pokud jde o to, která pravidla platí.

| 7.16 | Komise se domnívá, že smluvní ustanovení včetně podrobností ke kritériím způsobilosti jsou dostatečně jasná a účastníci mohou najít další pomoc ohledně výkladu těchto podmínek ve finanční příručce. Tato příručka obsahuje rovněž řadu aspektů týkajících se vydávání osvědčení o auditu. U mnoha smluv 6. RP jsou osvědčení vyžadována až při ukončení projektu. |
| --- | --- |

7.16

Komise se domnívá, že smluvní ustanovení včetně podrobností ke kritériím způsobilosti jsou dostatečně jasná a účastníci mohou najít další pomoc ohledně výkladu těchto podmínek ve finanční příručce. Tato příručka obsahuje rovněž řadu aspektů týkajících se vydávání osvědčení o auditu. U mnoha smluv 6. RP jsou osvědčení vyžadována až při ukončení projektu.

Komise se zavázala (9) zjednodušit předpisový rámec a doladit využívání osvědčení o auditu, což učiní s přihlédnutím k získaným zkušenostem.

Vysoký počet významných chyb navzdory osvědčením o auditu bez výhrad

| 7.17 | Účetní dvůr prověřil 16 žádostí o náhradu nákladů, u nichž bylo vystaveno osvědčení o auditu bez výhrad. Ve dvou třetinách případů Účetní dvůr shledal, že tyto žádosti vykazovaly významné chyby, přičemž většina z nich souvisela s osobními náklady a příslušnými režijními náklady. Tento kontrolní nástroj proto dosud nemůže poskytovat odpovídající jistotu s ohledem na náklady, jejichž náhrada se požaduje (10) (celkové posouzení systému osvědčení o auditu, viz
  příloha 7.2
  ). |
| --- | --- |

7.17

Účetní dvůr prověřil 16 žádostí o náhradu nákladů, u nichž bylo vystaveno osvědčení o auditu bez výhrad. Ve dvou třetinách případů Účetní dvůr shledal, že tyto žádosti vykazovaly významné chyby, přičemž většina z nich souvisela s osobními náklady a příslušnými režijními náklady. Tento kontrolní nástroj proto dosud nemůže poskytovat odpovídající jistotu s ohledem na náklady, jejichž náhrada se požaduje (10) (celkové posouzení systému osvědčení o auditu, viz
  příloha 7.2
  ).

| 7.17 | Počet chyb uvedený Účetním dvorem u 16 auditovaných požadavků na proplacení je výrazně nižší, než tomu bylo v předchozích auditech neschválených požadavků na proplacení. |
| --- | --- |

7.17

Počet chyb uvedený Účetním dvorem u 16 auditovaných požadavků na proplacení je výrazně nižší, než tomu bylo v předchozích auditech neschválených požadavků na proplacení.

Komise zlepší tam, kde to bude možné, systém osvědčování auditů na základě zjištění Účetního dvora a posouzení systému pro vydávání osvědčení vycházejícího z následných činností a průzkumu Komise. Komise bude nadále pokračovat v hodnocení a sledování způsobilosti systému osvědčování auditů jako důležité součásti společné strategie auditů pro 6. RP.

Následné finanční audity Komise

| 7.18 | Některé druhy chyb lze odhalit pouze na úrovni konečných příjemců. Proto je nutno provést dostatečný počet auditů na místě, aby bylo možno zjistit a opravit nadhodnocení nákladů a získat jistotu, pokud jde o legalitu a správnost uskutečněných operací. Účetní dvůr proto analyzoval informace o následných auditech provedených Komisí či jejím jménem a přezkoumal způsob, jakým následné audity provádí GŘ EAC a GŘ ENTR. |
| --- | --- |

7.18

Některé druhy chyb lze odhalit pouze na úrovni konečných příjemců. Proto je nutno provést dostatečný počet auditů na místě, aby bylo možno zjistit a opravit nadhodnocení nákladů a získat jistotu, pokud jde o legalitu a správnost uskutečněných operací. Účetní dvůr proto analyzoval informace o následných auditech provedených Komisí či jejím jménem a přezkoumal způsob, jakým následné audity provádí GŘ EAC a GŘ ENTR.

Významné snížení počtu dokončených následných auditů

| 7.19 | Ačkoli průměrná výše nadhodnocení nákladů zjištěná při následných auditech Komise byla i nadále významná, Účetní dvůr zjistil, že celkový počet dokončených následných auditů poklesl ze 491 auditů v roce 2004 na 267 v roce 2005 (viz
  tabulka 7.1
  a 
  příloha 7.1
  ). V roce 2005 bylo předmětem auditu pouze 1 % všech smluv ve stadiu realizace. |
| --- | --- |

7.19

Ačkoli průměrná výše nadhodnocení nákladů zjištěná při následných auditech Komise byla i nadále významná, Účetní dvůr zjistil, že celkový počet dokončených následných auditů poklesl ze 491 auditů v roce 2004 na 267 v roce 2005 (viz
  tabulka 7.1
  a 
  příloha 7.1
  ). V roce 2005 bylo předmětem auditu pouze 1 % všech smluv ve stadiu realizace.

| 7.19–7.20 | Komise musela přehodnotit svůj celkový cíl auditovat 10 % smluvních partnerů 5. RP, neboť konečný počet smluvních partnerů 5. RP, kteří mají být auditováni, je výrazně vyšší, než se předpokládalo (viz Výroční zpráva za rok 2004, bod 6.20). Kromě toho se následné kontroly v roce 2005 týkaly převážně plateb v rámci 5. RP a neexistuje žádný záměr snížit počet finančních auditů. Statistiky v tabulce 7.1 se týkají uzavřených auditů a z důvodu nedostatku kapacit pro provádění vnějších auditů externími auditorskými společnostmi a z důvodu zpoždění způsobených nově jmenovanou externí společností během velké části roku 2004 musí být rok 2005 považován za atypický. Nehledě na to byl v roce 2004 a 2005 zahájen velký počet auditů. |
| --- | --- |

7.19–7.20

Komise musela přehodnotit svůj celkový cíl auditovat 10 % smluvních partnerů 5. RP, neboť konečný počet smluvních partnerů 5. RP, kteří mají být auditováni, je výrazně vyšší, než se předpokládalo (viz Výroční zpráva za rok 2004, bod 6.20). Kromě toho se následné kontroly v roce 2005 týkaly převážně plateb v rámci 5. RP a neexistuje žádný záměr snížit počet finančních auditů. Statistiky v tabulce 7.1 se týkají uzavřených auditů a z důvodu nedostatku kapacit pro provádění vnějších auditů externími auditorskými společnostmi a z důvodu zpoždění způsobených nově jmenovanou externí společností během velké části roku 2004 musí být rok 2005 považován za atypický. Nehledě na to byl v roce 2004 a 2005 zahájen velký počet auditů.

Pro audity 6. RP byla podepsána nová rámcová smlouva, aby se zajistila přiměřená vnější podpora pro provádění auditů pro 6. RP (viz bod 7.13 b)). Pro 6. RP se dokončuje strategie auditů, včetně konkrétního cíle auditů, která bude přezkoumána s ohledem na výsledky auditů, na efektivitu nákladů a jako součást celkové strategie kontroly.

| 7.20 | Snížení počtu následných auditů je nejvýznamnější v oblasti výzkumu, kde jejich počet poklesl z 313 v roce 2004 na 68 v roce 2005 (viz
  tabulka 7.1
  a 
  příloha 7.1
  ). Komise opět nesplnila svůj vlastní cíl zkontrolovat 10 % dodavatelů v případě 5. RP a dosud nestanovila konkrétní cíl pro audity v případě 6. RP, ačkoli jí to Účetní dvůr doporučil (11). V roce 2005 byly provedeny pouze tři audity dohod o grantu v rámci 6. RP. Tím se snižuje možnost včasných nápravných opatření v problematických oblastech a snižuje výsledný odrazující účinek kontrolních činností Komise. |
| --- | --- |

7.20

Snížení počtu následných auditů je nejvýznamnější v oblasti výzkumu, kde jejich počet poklesl z 313 v roce 2004 na 68 v roce 2005 (viz
  tabulka 7.1
  a 
  příloha 7.1
  ). Komise opět nesplnila svůj vlastní cíl zkontrolovat 10 % dodavatelů v případě 5. RP a dosud nestanovila konkrétní cíl pro audity v případě 6. RP, ačkoli jí to Účetní dvůr doporučil (11). V roce 2005 byly provedeny pouze tři audity dohod o grantu v rámci 6. RP. Tím se snižuje možnost včasných nápravných opatření v problematických oblastech a snižuje výsledný odrazující účinek kontrolních činností Komise.

Tabulka 7.1 – Následné finanční audity dokončené v roce 2005

| Generální ředitelství | Počet ukončených auditů | Počet auditovaných smluv | Počet smluv ve stádiu realizace | Hodnota auditovaných smluv (v mil. EUR) | Hodnota smluv ve stádiu realizace (v mil. EUR) | Úpravy způsobilých nákladů ve prospěch Komise v důsledku auditů | Auditované smlouvy/smlouvy ve stadiu realizace v % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Všechny programy | Výzkumné programy |
| 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 |
| | | | | | | | | | | | | | Hodnota (v mil. EUR) | Hodnota auditovaných smluv v % | Hodnota (v mil. EUR) | Hodnota auditovaných smluv v % | | |
| AGRI – Zemědělství | 5 | 7 | | | 6 | 20 | 245 | 153 | 16,18 | 22,67 | 42,54 | 35,48 | 0,00 | 0,0 | 1,68 | 7,4 | 2,4 | 13,1 |
| EAC – Vzdělávání a kultura | 75 | 66 | | | 80 | 66 | 15 884 | 11 748 | 24,10 | 23,14 | 740,30 | 570,46 | 7,80 | 32,4 | 3,20 | 13,8 | 0,5 | 0,6 |
| EMPL – Zaměstnanost a sociální věci | 25 | 33 | | | 27 | 37 | 1 639 | 1 553 | 11,53 | 14,47 | 139,56 | 131,11 | 0,19 | 1,7 | 0,37 | 2,6 | 1,6 | 2,4 |
| ENV – Životní prostředí | 42 | 44 | | | 73 | 49 | 1 748 | 1 774 | 35,07 | 68,60 | 385,87 | 431,30 | 1,18 | 3,4 | 0,47 | 0,7 | 4,2 | 2,8 |
| JLS – Spravedlnost, svoboda a bezpečnost | 8 | 11 | | | 47 | 46 | 901 | 1 055 | 28,60 | 17,90 | 117,00 | 177,00 | 2,53 | 8,8 | 1,10 | 6,1 | 5,2 | 4,4 |
| SANCO – Zdraví a ochrana spotřebitele | 8 | 7 | | | 12 | 7 | 522 | 476 | 6,29 | 5,34 | 153,90 | 165,58 | 0,36 | 5,8 | 0,27 | 5,1 | 2,3 | 1,5 |
| TREN – Energetika a doprava (12) | 54 | 16 | 53 | 7 | 81 | 20 | 1 077 | 1 099 | 87,09 | 21,49 | 689,41 | 899,46 | 9,95 | 1,8 | 0,85 | 0,0 | 7,5 | 1,8 |
| ENTR – Podniky a průmysl | 43 | 8 | 34 | 1 | 64 | 8 | 1 684 | 1 672 | 38,12 | 22,28 | 221,96 | 305,75 | 1,00 | 2,6 | 1,38 | 6,2 | 3,8 | 0,5 |
| FISH – Rybolov a námořní záležitosti | 18 | 11 | 15 | 7 | 41 | 29 | 238 | 239 | 12,23 | 50,25 | 270,01 | 174,51 | 1,16 | 9,5 | 1,39 | 2,8 | 17,2 | 12,1 |
| INFSO – Informační společnost a média (13) | 95 | 41 | 93 | 30 | 230 | 83 | 2 320 | 5 727 | 115,37 | 57,75 | 1 745,00 | 2 030,00 | 8,20 | 7,1 | 5,17 | 8,9 | 9,9 | 1,4 |
| RTD – Výzkum | 118 | 23 | 118 | 23 | 167 | 35 | 7 696 | 8 906 | 263,40 | 38,25 | 3 451,39 | 5 032,43 | 2,79 | 1,1 | 0,72 | 1,9 | 2,2 | 0,4 |
| Celkem | 491 | 267 | 313 | 68 | 828 | 400 | 33 954 | 34 402 | 637,99 | 342,15 | 7 956,94 | 9 953,07 | 35,16 | 5,5 | 16,59 | 4,8 | 2,4 | 1,2 |

Generální ředitelství

Počet ukončených auditů

Počet auditovaných smluv

Počet smluv ve stádiu realizace

Hodnota auditovaných smluv (v mil. EUR)

Hodnota smluv ve stádiu realizace (v mil. EUR)

Úpravy způsobilých nákladů ve prospěch Komise v důsledku auditů

Auditované smlouvy/smlouvy ve stadiu realizace v %

Všechny programy

Výzkumné programy

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

Hodnota (v mil. EUR)

Hodnota auditovaných smluv v %

Hodnota (v mil. EUR)

Hodnota auditovaných smluv v %

AGRI – Zemědělství

5

7

6

20

245

153

16,18

22,67

42,54

35,48

0,00

0,0

1,68

7,4

2,4

13,1

EAC – Vzdělávání a kultura

75

66

80

66

15 884

11 748

24,10

23,14

740,30

570,46

7,80

32,4

3,20

13,8

0,5

0,6

EMPL – Zaměstnanost a sociální věci

25

33

27

37

1 639

1 553

11,53

14,47

139,56

131,11

0,19

1,7

0,37

2,6

1,6

2,4

ENV – Životní prostředí

42

44

73

49

1 748

1 774

35,07

68,60

385,87

431,30

1,18

3,4

0,47

0,7

4,2

2,8

JLS – Spravedlnost, svoboda a bezpečnost

8

11

47

46

901

1 055

28,60

17,90

117,00

177,00

2,53

8,8

1,10

6,1

5,2

4,4

SANCO – Zdraví a ochrana spotřebitele

8

7

12

7

522

476

6,29

5,34

153,90

165,58

0,36

5,8

0,27

5,1

2,3

1,5

TREN – Energetika a doprava (12)

54

16

53

7

81

20

1 077

1 099

87,09

21,49

689,41

899,46

9,95

1,8

0,85

0,0

7,5

1,8

ENTR – Podniky a průmysl

43

8

34

1

64

8

1 684

1 672

38,12

22,28

221,96

305,75

1,00

2,6

1,38

6,2

3,8

0,5

FISH – Rybolov a námořní záležitosti

18

11

15

7

41

29

238

239

12,23

50,25

270,01

174,51

1,16

9,5

1,39

2,8

17,2

12,1

INFSO – Informační společnost a média (13)

95

41

93

30

230

83

2 320

5 727

115,37

57,75

1 745,00

2 030,00

8,20

7,1

5,17

8,9

9,9

1,4

RTD – Výzkum

118

23

118

23

167

35

7 696

8 906

263,40

38,25

3 451,39

5 032,43

2,79

1,1

0,72

1,9

2,2

0,4

Celkem

491

267

313

68

828

400

33 954

34 402

637,99

342,15

7 956,94

9 953,07

35,16

5,5

16,59

4,8

2,4

1,2

Nedostatky v přijímání opatření v návaznosti na následné audity GŘ EAC a GŘ ENTR

| 7.21 | Stejně jako v předchozích letech odhalily následné audity, které dokončilo GŘ EAC během roku 2005, významné nadhodnocování nákladů. U 41 z 62 auditů byly odhaleny významné nezpůsobilé náklady. |
| --- | --- |

7.21

Stejně jako v předchozích letech odhalily následné audity, které dokončilo GŘ EAC během roku 2005, významné nadhodnocování nákladů. U 41 z 62 auditů byly odhaleny významné nezpůsobilé náklady.

| 7.21 | GŘ EAC pokračuje ve své strategii auditů s využíváním externí auditorské společnosti. Ke změně externího smluvního partnera došlo během vykazovaného období, protože byly zjištěny značné nedostatky v dodané práci. Kvalita auditů se výrazně zlepšila díky spolupráci s novým externím smluvním partnerem. Do budoucna se počítá s lepšími a přesnějšími výsledky. |
| --- | --- |

7.21

GŘ EAC pokračuje ve své strategii auditů s využíváním externí auditorské společnosti. Ke změně externího smluvního partnera došlo během vykazovaného období, protože byly zjištěny značné nedostatky v dodané práci. Kvalita auditů se výrazně zlepšila díky spolupráci s novým externím smluvním partnerem. Do budoucna se počítá s lepšími a přesnějšími výsledky.

| 7.22 | Průměrná doba, která uplynula mezi provedením auditu a závěrečnou zprávou o auditu, překročila jeden rok. Postupy týkající se následných opatření v návaznosti na audity byly nedostatečné. Ze 43 auditů dokončených v roce 2004, při nichž byly zjištěny částky, jež mají být vráceny, nedošlo u 19 auditů do konce roku 2005 k vrácení těchto částek. Účetní dvůr a Komise již informovaly o těchto nedostatcích v následných auditech GŘ EAC (14). Od doby vznesení těchto připomínek se však situace významně nezlepšila. |
| --- | --- |

7.22

Průměrná doba, která uplynula mezi provedením auditu a závěrečnou zprávou o auditu, překročila jeden rok. Postupy týkající se následných opatření v návaznosti na audity byly nedostatečné. Ze 43 auditů dokončených v roce 2004, při nichž byly zjištěny částky, jež mají být vráceny, nedošlo u 19 auditů do konce roku 2005 k vrácení těchto částek. Účetní dvůr a Komise již informovaly o těchto nedostatcích v následných auditech GŘ EAC (14). Od doby vznesení těchto připomínek se však situace významně nezlepšila.

| 7.22 | GŘ EAC ukončilo spolupráci s externí auditorskou společností mimo jiné také z důvodu velmi zpožděného dodávání zpráv. Spolupráce s novým smluvním partnerem ukázala mnohem lepší výsledky v oblasti dodávek. GŘ EAC však upozorňuje na to, že audity byly často prováděny u problematických příjemců, vůči kterým během smluvního období vznikly pochybnosti. V určitých případech jejich právní situace komplikovala proces navracení finančních částek. GŘ EAC nyní sestavuje akční plán ke zlepšení situace. |
| --- | --- |

7.22

GŘ EAC ukončilo spolupráci s externí auditorskou společností mimo jiné také z důvodu velmi zpožděného dodávání zpráv. Spolupráce s novým smluvním partnerem ukázala mnohem lepší výsledky v oblasti dodávek. GŘ EAC však upozorňuje na to, že audity byly často prováděny u problematických příjemců, vůči kterým během smluvního období vznikly pochybnosti. V určitých případech jejich právní situace komplikovala proces navracení finančních částek. GŘ EAC nyní sestavuje akční plán ke zlepšení situace.

| 7.23 | Účetní dvůr zjistil, že počet ukončených auditů v GŘ ENTR klesl ze 43 v roce 2004 na 8 v roce 2005, převážně v důsledku provozních skluzů při provádění plánovaných auditů. Následná opatření v návaznosti na auditní zjištění byla rovněž nedostatečná. U 32 auditů dokončených v roce 2004, při nichž bylo zjištěno, že mají být vráceny částky, nebyla do konce roku 2005 provedena žádná nápravná opatření v 15 případech. |
| --- | --- |

7.23

Účetní dvůr zjistil, že počet ukončených auditů v GŘ ENTR klesl ze 43 v roce 2004 na 8 v roce 2005, převážně v důsledku provozních skluzů při provádění plánovaných auditů. Následná opatření v návaznosti na auditní zjištění byla rovněž nedostatečná. U 32 auditů dokončených v roce 2004, při nichž bylo zjištěno, že mají být vráceny částky, nebyla do konce roku 2005 provedena žádná nápravná opatření v 15 případech.

| 7.23 | Snížení počtu dokončených auditů bylo způsobené zpožděním externí auditorské společnosti při plnění jejích úkolů. Nedošlo k žádnému snížení úrovně kontrolních činností GŘ: vedle 8 dokončených auditů v roce 2005 bylo dále 52 auditů v různých fázích dokončení. Od počátku 5. RP navíc GŘ zahájilo audity u 21 % smluvních partnerů spadajících pod tento program. |
| --- | --- |

7.23

Snížení počtu dokončených auditů bylo způsobené zpožděním externí auditorské společnosti při plnění jejích úkolů. Nedošlo k žádnému snížení úrovně kontrolních činností GŘ: vedle 8 dokončených auditů v roce 2005 bylo dále 52 auditů v různých fázích dokončení. Od počátku 5. RP navíc GŘ zahájilo audity u 21 % smluvních partnerů spadajících pod tento program.

Jako reakce na výsledky auditu byla v roce 2005 přijata a v roce 2006 posílena nápravná opatření, aby bylo zajištěno systematické a včasné využívání výsledků auditu.

Dohled nad národními agenturami v oblasti vzdělávání a kultury

| 7.24 | GŘ EAC pověřuje provedením více než 60 % (15) svého rozpočtu národní agentury. Aby bylo možno získat přiměřenou jistotu s ohledem na legalitu a správnost uskutečněných operací, GŘ EAC by mělo monitorovat řídící a kontrolní systémy národních agentur. |
| --- | --- |

7.24

GŘ EAC pověřuje provedením více než 60 % (15) svého rozpočtu národní agentury. Aby bylo možno získat přiměřenou jistotu s ohledem na legalitu a správnost uskutečněných operací, GŘ EAC by mělo monitorovat řídící a kontrolní systémy národních agentur.

| 7.24 | GŘ EAC přebírá plnou zodpovědnost za plnění povinnosti sledovat řídící a kontrolní systém národních agentur tak, že zřizuje a sleduje akční plán o národních agenturách, který předpokládá audity systémů všech 99 národních agentur do konce období 2004–2006. |
| --- | --- |

7.24

GŘ EAC přebírá plnou zodpovědnost za plnění povinnosti sledovat řídící a kontrolní systém národních agentur tak, že zřizuje a sleduje akční plán o národních agenturách, který předpokládá audity systémů všech 99 národních agentur do konce období 2004–2006.

Nedostatečné předběžné kontroly kontrolních systémů národních agentur

| 7.25 | Finanční nařízení (16) vyžaduje, aby Komise prověřila řídící a kontrolní systémy národních agentur před tím, než je pověří provedením opatření Společenství. Ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2003 GŘ EAC vyjádřilo výhradu ohledně nedodržení tohoto požadavku. K nápravě této situace přijalo GŘ EAC akční plán, který počítal s 99 audity systémů v národních agenturách v období 2004–2006. Jelikož tento akční plán dosud probíhá (dokončeno bylo 44 auditních zpráv), Účetní dvůr se domnívá, že GŘ EAC dosud požadavek finančního nařízení nesplňuje. |
| --- | --- |

7.25

Finanční nařízení (16) vyžaduje, aby Komise prověřila řídící a kontrolní systémy národních agentur před tím, než je pověří provedením opatření Společenství. Ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2003 GŘ EAC vyjádřilo výhradu ohledně nedodržení tohoto požadavku. K nápravě této situace přijalo GŘ EAC akční plán, který počítal s 99 audity systémů v národních agenturách v období 2004–2006. Jelikož tento akční plán dosud probíhá (dokončeno bylo 44 auditních zpráv), Účetní dvůr se domnívá, že GŘ EAC dosud požadavek finančního nařízení nesplňuje.

| 7.25 | GŘ EAC vysvětlilo absenci výhrad za rok 2004 v odpovědi na analýzu výroční zprávy o činnosti, vypracované Účetním dvorem. GŘ EAC vzneslo námitku ve výroční zprávě o činnosti za rok 2005 týkající se řízení národních agentur. V právním základu pro nové programy na období 2007–2013 jsou začleněna ustanovení, která umožňují Komisi dostatečně zajistit zákonnost a řádnost transakcí prováděných národními agenturami. |
| --- | --- |

7.25

GŘ EAC vysvětlilo absenci výhrad za rok 2004 v odpovědi na analýzu výroční zprávy o činnosti, vypracované Účetním dvorem. GŘ EAC vzneslo námitku ve výroční zprávě o činnosti za rok 2005 týkající se řízení národních agentur. V právním základu pro nové programy na období 2007–2013 jsou začleněna ustanovení, která umožňují Komisi dostatečně zajistit zákonnost a řádnost transakcí prováděných národními agenturami.

Ověřování kontrolních systémů neposkytuje dostatečnou jistotu

| 7.26 | Účetní dvůr nebyl s to získat žádné doklady o tom, že audity systémů zahrnovaly kontroly na místě u projektů prováděných příjemci prostředků z národních agentur. To omezuje jistotu, pokud jde o legalitu a správnost uskutečněných operací, kterou tyto audity mohou poskytnout. |
| --- | --- |

7.26

Účetní dvůr nebyl s to získat žádné doklady o tom, že audity systémů zahrnovaly kontroly na místě u projektů prováděných příjemci prostředků z národních agentur. To omezuje jistotu, pokud jde o legalitu a správnost uskutečněných operací, kterou tyto audity mohou poskytnout.

| 7.26 | Zatímco kontroly na místě nejsou zahrnuty do seznamu úkolů pro externí auditory, agentury jsou podle smlouvy povinny je provádět. Tam, kde v tomto ohledu audity systémů odhalily nedostatky, jsou přijímána nápravná opatření. Navíc byl seznam úkolů pro externího smluvního partnera od počátku roku 2006 rozšířen tak, aby obsahoval rovněž kontrolu činností národních agentur v této oblasti. |
| --- | --- |

7.26

Zatímco kontroly na místě nejsou zahrnuty do seznamu úkolů pro externí auditory, agentury jsou podle smlouvy povinny je provádět. Tam, kde v tomto ohledu audity systémů odhalily nedostatky, jsou přijímána nápravná opatření. Navíc byl seznam úkolů pro externího smluvního partnera od počátku roku 2006 rozšířen tak, aby obsahoval rovněž kontrolu činností národních agentur v této oblasti.

| 7.27 | Přezkum Účetního dvora provedený u vzorku auditních zpráv (17) v nich odhalil závažné nedostatky, jako je nevhodná nebo nejednotná klasifikace významu zjištění a nedostatečná opatření k nápravě zjištěných nedostatků (celkové posouzení systémů dohledu a kontroly Komise, které se vztahují na národní agentury, viz
  příloha 7.2
  ). |
| --- | --- |

7.27

Přezkum Účetního dvora provedený u vzorku auditních zpráv (17) v nich odhalil závažné nedostatky, jako je nevhodná nebo nejednotná klasifikace významu zjištění a nedostatečná opatření k nápravě zjištěných nedostatků (celkové posouzení systémů dohledu a kontroly Komise, které se vztahují na národní agentury, viz
  příloha 7.2
  ).

| 7.27 | Po podrobných diskuzích byla tato otázka s novým externím smluvním partnerem vyjasněna. Ve všech zbývajících zprávách se použije jednotný koncept. Co se týče zjištěných nedostatků, GŘ EAC přijímá vhodná opatření. |
| --- | --- |

7.27

Po podrobných diskuzích byla tato otázka s novým externím smluvním partnerem vyjasněna. Ve všech zbývajících zprávách se použije jednotný koncept. Co se týče zjištěných nedostatků, GŘ EAC přijímá vhodná opatření.

Závěry a doporučení

| 7.28 | Audit Účetního dvora odhalil velkou četnost a významný výskyt chyb v platbách příjemcům, což nepříznivě ovlivnilo legalitu a správnost operací. Posouzení systémů dohledu a kontroly používaných Komisí dále odhalilo, že tyto systémy neposkytují jistotu, pokud jde o legalitu a správnost uskutečněných operací v oblasti vnitřních politik. |
| --- | --- |

7.28

Audit Účetního dvora odhalil velkou četnost a významný výskyt chyb v platbách příjemcům, což nepříznivě ovlivnilo legalitu a správnost operací. Posouzení systémů dohledu a kontroly používaných Komisí dále odhalilo, že tyto systémy neposkytují jistotu, pokud jde o legalitu a správnost uskutečněných operací v oblasti vnitřních politik.

| 7.28 | Vzhledem k omezujícím nákladům na kontrolu každého projektu na místě musí Komise tolerovat určité riziko výskytu chyb, jejichž úroveň je přiměřená charakteru podpory poskytované v rámci vnitřních politik. Při vypracovávání svých výročních prohlášení o věrohodnosti generální ředitelé čerpají z mnoha informačních zdrojů a ukazatelů. Tyto zdroje a ukazatele byly považovány za dostatečné pro poskytnutí přiměřených záruk (v některých případech s výhradami). Nyní se pokračuje se zlepšováním celkového systému kontrol, který zahrnuje všechny zúčastněné strany (příjemce, nezávislé auditory) v rámci akčního plánu na zřízení integrovaného rámce kontroly. |
| --- | --- |

7.28

Vzhledem k omezujícím nákladům na kontrolu každého projektu na místě musí Komise tolerovat určité riziko výskytu chyb, jejichž úroveň je přiměřená charakteru podpory poskytované v rámci vnitřních politik. Při vypracovávání svých výročních prohlášení o věrohodnosti generální ředitelé čerpají z mnoha informačních zdrojů a ukazatelů. Tyto zdroje a ukazatele byly považovány za dostatečné pro poskytnutí přiměřených záruk (v některých případech s výhradami). Nyní se pokračuje se zlepšováním celkového systému kontrol, který zahrnuje všechny zúčastněné strany (příjemce, nezávislé auditory) v rámci akčního plánu na zřízení integrovaného rámce kontroly.

| 7.29 | Účetní dvůr doporučuje, aby Komise: |
| --- | --- |

7.29

Účetní dvůr doporučuje, aby Komise:

| 7.29 | |
| --- | --- |

7.29

| — | pokračovala v úsilí o zjednodušení a další vyjasnění pravidel, kterými se řídí programy se sdílenými náklady, pokud jde o minimální požadavky na záznamy o pracovní době, a ve vhodných případech ve větší míře využívala financování paušálními částkami s cílem přejít na systém financování na základě výsledků (body 7.7–7.8 a 7.16–7.17) (18), |
| --- | --- |

—

pokračovala v úsilí o zjednodušení a další vyjasnění pravidel, kterými se řídí programy se sdílenými náklady, pokud jde o minimální požadavky na záznamy o pracovní době, a ve vhodných případech ve větší míře využívala financování paušálními částkami s cílem přejít na systém financování na základě výsledků (body 7.7–7.8 a 7.16–7.17) (18),

| — | Komise se zabývá těmito cíli napříč svými vnitřními politikami a programy. Její návrhy pro 7. RP uvádějí, že lze v případě potřeby více používat paušálních sazeb (včetně stupnice jednotkových nákladů) a jednorázových plateb v rámci finančního nařízení a jeho prováděcích pravidel. Dále budou dohody o grantech, které mají být zavedeny pro rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci, obsahovat metodu a podpůrné nástroje, aby mohli příjemci poskytovat zprávy o osobních nákladech.
  GŘ EAC se snaží poskytnout jednoduchá a jasná pravidla pro provádění jeho nových programů pomocí navrhování právního základu, který rovněž obsahuje využívání dohod o financování jednorázovými platbami tam, kde je to možné. |
| --- | --- |

—

Komise se zabývá těmito cíli napříč svými vnitřními politikami a programy. Její návrhy pro 7. RP uvádějí, že lze v případě potřeby více používat paušálních sazeb (včetně stupnice jednotkových nákladů) a jednorázových plateb v rámci finančního nařízení a jeho prováděcích pravidel. Dále budou dohody o grantech, které mají být zavedeny pro rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci, obsahovat metodu a podpůrné nástroje, aby mohli příjemci poskytovat zprávy o osobních nákladech.

GŘ EAC se snaží poskytnout jednoduchá a jasná pravidla pro provádění jeho nových programů pomocí navrhování právního základu, který rovněž obsahuje využívání dohod o financování jednorázovými platbami tam, kde je to možné.

| — | zajistila důsledné provádění klíčových kontrol, které bere v úvahu náklady, s cílem omezit nadhodnocování nákladů (body 7.11–7.13), |
| --- | --- |

—

zajistila důsledné provádění klíčových kontrol, které bere v úvahu náklady, s cílem omezit nadhodnocování nákladů (body 7.11–7.13),

| — | To je cíl určený plánem postupu k integrovanému rámci kontroly popsanému v bodě 7.28. |
| --- | --- |

—

To je cíl určený plánem postupu k integrovanému rámci kontroly popsanému v bodě 7.28.

| — | zlepšila rozsah a kvalitu auditů systémů národních agentur a následná opatření přijímaná v návaznosti na ně (body 7.24–7.27), |
| --- | --- |

—

zlepšila rozsah a kvalitu auditů systémů národních agentur a následná opatření přijímaná v návaznosti na ně (body 7.24–7.27),

| — | GŘ EAC učinilo nezbytné kroky ke zlepšení celkové kvality stávajících auditů systémů národních agentur pracujících v rámci současných programů. Nové programy na období 2007–2013 již berou v úvahu doporučení Účetního dvora při určování realizace. |
| --- | --- |

—

GŘ EAC učinilo nezbytné kroky ke zlepšení celkové kvality stávajících auditů systémů národních agentur pracujících v rámci současných programů. Nové programy na období 2007–2013 již berou v úvahu doporučení Účetního dvora při určování realizace.

| — | pečlivě zvážila právní formu společných podniků, aby za prvé mohly využívat konzistentních režimů financování a aby za druhé byl patřičně uznán jejich charakter a související rizika (bod 7.9). |
| --- | --- |

—

pečlivě zvážila právní formu společných podniků, aby za prvé mohly využívat konzistentních režimů financování a aby za druhé byl patřičně uznán jejich charakter a související rizika (bod 7.9).

| — | Komise k tomu učinila návrhy. |
| --- | --- |

—

Komise k tomu učinila návrhy.

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVY VYDANÉ OD ZVEŘEJNĚNÍ POSLEDNÍ VÝROČNÍ ZPRÁVY

| 7.30 | Zvláštní zpráva č. 6/2005 k transevropským dopravním sítím (TEN-T). |
| --- | --- |

7.30

Zvláštní zpráva č. 6/2005 k transevropským dopravním sítím (TEN-T).

---

(1)  Řízení některých programů, např. Evropského fondu pro uprchlíky a Schengenského nástroje, však Komise sdílí s členskými státy; Komise řídí části programů Socrates, Leonardo a Mládež prostřednictvím národních agentur.

(2)  Např. šestý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj (6. RP), finanční nástroj pro životní prostředí (LIFE), transevropské energetické sítě (TEN-Energy).

(3)  Viz např. tyto vzorové smlouvy: 5. RP, článek 23, příloha II; 6. RP, článek 19, příloha II; Ten-T, článek II, 14.1.

(4)  Stanovisko Účetního dvora č. 1/2006 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013).

(5)  Studie proveditelnosti týkající se harmonizace bezpečnosti a řízení železničního provozu na evropské úrovni.

(6)  Stanovisko Účetního dvora č. 2/2004 k modelu jednotného auditu, bod 48.

(7)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, bod 6.10, a stanovisko č. 1/2006, body 41 a 42.

(8)  Osvědčeny musí být pouze průběžné a/nebo konečné platby, které splňují určitá kritéria.

(9)  Ve svém Shrnutí výsledků řízení Komise za rok 2005 (KOM(2006) 277 v konečném znění).

(10)  Stanovisko Účetního dvora č. 1/2006, body 74–77.

(11)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, kapitola 6, příloha 1.

(12)  Vyjma TEN-T.

(13)  Audity ukončené v roce 2005 týkající se MEDIA byly zahrnuty do statistických údajů GŘ INFSO.

(14)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, body 6.32–6.33.

(15)  609 milionů EUR v platbách za rok 2005.

(16)  Článek 35 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení o souhrnném rozpočtu ES.

(17)  Vzorek zahrnoval 11 z celkem 44 dokončených auditních zpráv.

(18)  Stanovisko Účetního dvora č. 1/2006, body 58–70 a 94.

PŘÍLOHA 7.1

Vnitřní politiky – posouzení klíčových aspektů, které již byly předmětem připomínek

| Připomínky | Opatření v roce 2005 | Doporučeni Účetniho dvora | Připomínky Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. Systémy dohledu a kontroly – rámcové programy pro VTR |
| V roce 1998 pět generálních ředitelství pověřených prováděním rámcových programů v oblasti VTR společně vypracovalo koncepci auditu a stanovilo si pro 5. RP cíl provést audity u 10 % dodavatelů (viz výroční zprávy za rozpočtový rok 2001, 2002 a 2003, bod 6.30). Tyto audity z velké části vykonávají jménem Komise externí auditorské firmy.
  V roce 2004 Komise schválila společnou koncepci auditu pro 6. RP. Stále chyběla definice měřitelných a realisticky dosažitelných cílů auditu pro 6. RP. | Celkový počet dokončených auditů v rámci 5. RP stále nesplňuje stanovený cíl.
  Ačkoli nová rámcová smlouva o auditu v rámci 5. RP pro nepřímá opatření v oblasti VTR byla podepsána v listopadu 2004, Komise měla provozní problémy, které vedly k poklesu počtu provedených auditů.
  Zadávací řízení na audit nepřímých opatření VTR v rámci 6. RP nebylo v roce 2005 dokončeno. | Jelikož nebyl přezkoumán celkový cíl provést pro 5. RP audity u 10 % dodavatelů, Komise by měla posílit svou činnost v oblasti auditů, aby dosáhla svého cíle stanoveného pro 5. RP, aniž by tím byl dotčen počet auditů pro 6. RP.
  Je nutno stanovit cíl pro audity týkající se 6. RP.
  Měla by být podepsána nová rámcová smlouva pro 6. RP, která by Komisi zajistila dostatečnou vnější podporu, aby mohla realizovat svou koncepci auditu pro 6. RP. | Politika auditu rámcového programu FP6 klade důraz spíše na kvalitu než na kvantitu.


  Cíl rámcového programu FP5 byl přehodnocen (viz výroční zpráva za rok 2004).


  Rok 2005 je atypický. Komise nesnižuje počet auditů. Auditorské činnosti pokračují velmi intenzivně.


  Rámcová smlouva byla podepsána v roce 2006. |
| 2. Systémy dohledu a kontroly – TEN-T |
| Účetní dvůr shledal, že opatření v oblasti TEN-T nebyla uvedena v programu auditů generálního ředitelství pro energetiku a dopravu (GŘ TREN). Na základě doporučení Účetního dvora GŘ TREN vytvořilo zvláštní rámcovou smlouvu pro audit opatření v oblasti TEN-T. GŘ TREN si stanovilo cíl provést každý rok audit nejméně 20 % projektů a 35 % celkových nákladů na projekty ukončené v předcházejícím roce. | V roce 2005 GŘ TREN provedlo audit 20 rozhodnutí o financování v oblasti TEN-T, která představovala 12 % projektů a 49 % celkových nákladů na projekty ukončené v předchozím roce. | Cíle, který si GŘ TREN stanovilo, bylo dosaženo pouze částečně: ačkoli bylo auditováno více než minimálních 35 % celkových nákladů na projekty ukončené v předchozím roce, cíl provést audit 20 % projektů splněn nebyl. Je nutno přijmout potřebná opatření, aby se zajistilo splnění cíle stanoveného GŘ TREN. | V roce 2004, když GŘ pro energii a dopravu zahájilo kontrolu projektů transevropských sítí (TEN), namátkový vzorek pokrýval více než 35 % celkových nákladů na projekty dokončené v roce 2003. Cíl splnit tento úkol byl stanoven v této době spolu se záměrem pokrýt 20 % dokončených projektů. Po vydání předlohy zpráv z první série 20 auditů si GŘ pro energii a dopravu uvědomilo, že z důvodů efektivity nákladů nebyl cíl zkontrolovat 20 % projektů na místě, neboť po auditech projektů TEN zřídka následují finanční úpravy; úpravy na základě auditů jsou vyrovnávány způsobilými náklady, které přesahují částku předpokládanou v rozhodnutí.


  GŘ pro energii a dopravu se rozhodlo uskutečnit ve své politice auditů kontrolu velké části rozpočtu a zahrnout co největší počet příjemců, avšak zároveň zohlednit rizika a přiměřené náklady na audity. |
| Způsobilé a nezpůsobilé náklady na opatření v oblasti TEN-T jsou definovány v základních právních předpisech a rozhodnutích Komise (výroční zprávy za rok 2001 a 2002).
  Účetní dvůr shledal, že tyto definice nejsou dostatečně přesné, aby umožnily stanovit náklady, které příjemci skutečně vznikly. V roce 2004 bylo schváleno nové vzorové rozhodnutí Komise, včetně definice způsobilých a nezpůsobilých nákladů a pozměněné definice studií a stavebních prací. | V roce 2005 byl učiněn další krok u nových projektů, když do znění rozhodnutí byly zahrnuty závazné vzory finančních a technických zpráv. | Jak Účetní dvůr navrhuje: aby se zamezilo financování stavebních prací za použití vyšší sazby pro studie, je ještě nutno transponovat do základních právních předpisů a rozhodnutí o financování jasné definice rozsahu těchto dvou hlavních forem podpory, tj. „studií“ a „stavebních prací“. | GŘ pro energii a dopravu již ve znění rozhodnutí zavedlo jasné definice závazných vzorů pro podávání finančních a technických zpráv. Rozpočtový orgán ve své zprávě za rok 2004 tento krok uvítal. Nová předloha nařízení TEN (které se má uplatňovat v roce 2007) obsahuje jasné definice prací a studií. |

Připomínky

Opatření v roce 2005

Doporučeni Účetniho dvora

Připomínky Komise

1. Systémy dohledu a kontroly – rámcové programy pro VTR

V roce 1998 pět generálních ředitelství pověřených prováděním rámcových programů v oblasti VTR společně vypracovalo koncepci auditu a stanovilo si pro 5. RP cíl provést audity u 10 % dodavatelů (viz výroční zprávy za rozpočtový rok 2001, 2002 a 2003, bod 6.30). Tyto audity z velké části vykonávají jménem Komise externí auditorské firmy.

V roce 2004 Komise schválila společnou koncepci auditu pro 6. RP. Stále chyběla definice měřitelných a realisticky dosažitelných cílů auditu pro 6. RP.

Celkový počet dokončených auditů v rámci 5. RP stále nesplňuje stanovený cíl.

Ačkoli nová rámcová smlouva o auditu v rámci 5. RP pro nepřímá opatření v oblasti VTR byla podepsána v listopadu 2004, Komise měla provozní problémy, které vedly k poklesu počtu provedených auditů.

Zadávací řízení na audit nepřímých opatření VTR v rámci 6. RP nebylo v roce 2005 dokončeno.

Jelikož nebyl přezkoumán celkový cíl provést pro 5. RP audity u 10 % dodavatelů, Komise by měla posílit svou činnost v oblasti auditů, aby dosáhla svého cíle stanoveného pro 5. RP, aniž by tím byl dotčen počet auditů pro 6. RP.

Je nutno stanovit cíl pro audity týkající se 6. RP.

Měla by být podepsána nová rámcová smlouva pro 6. RP, která by Komisi zajistila dostatečnou vnější podporu, aby mohla realizovat svou koncepci auditu pro 6. RP.

Politika auditu rámcového programu FP6 klade důraz spíše na kvalitu než na kvantitu.

Cíl rámcového programu FP5 byl přehodnocen (viz výroční zpráva za rok 2004).

Rok 2005 je atypický. Komise nesnižuje počet auditů. Auditorské činnosti pokračují velmi intenzivně.

Rámcová smlouva byla podepsána v roce 2006.

2. Systémy dohledu a kontroly – TEN-T

Účetní dvůr shledal, že opatření v oblasti TEN-T nebyla uvedena v programu auditů generálního ředitelství pro energetiku a dopravu (GŘ TREN). Na základě doporučení Účetního dvora GŘ TREN vytvořilo zvláštní rámcovou smlouvu pro audit opatření v oblasti TEN-T. GŘ TREN si stanovilo cíl provést každý rok audit nejméně 20 % projektů a 35 % celkových nákladů na projekty ukončené v předcházejícím roce.

V roce 2005 GŘ TREN provedlo audit 20 rozhodnutí o financování v oblasti TEN-T, která představovala 12 % projektů a 49 % celkových nákladů na projekty ukončené v předchozím roce.

Cíle, který si GŘ TREN stanovilo, bylo dosaženo pouze částečně: ačkoli bylo auditováno více než minimálních 35 % celkových nákladů na projekty ukončené v předchozím roce, cíl provést audit 20 % projektů splněn nebyl. Je nutno přijmout potřebná opatření, aby se zajistilo splnění cíle stanoveného GŘ TREN.

V roce 2004, když GŘ pro energii a dopravu zahájilo kontrolu projektů transevropských sítí (TEN), namátkový vzorek pokrýval více než 35 % celkových nákladů na projekty dokončené v roce 2003. Cíl splnit tento úkol byl stanoven v této době spolu se záměrem pokrýt 20 % dokončených projektů. Po vydání předlohy zpráv z první série 20 auditů si GŘ pro energii a dopravu uvědomilo, že z důvodů efektivity nákladů nebyl cíl zkontrolovat 20 % projektů na místě, neboť po auditech projektů TEN zřídka následují finanční úpravy; úpravy na základě auditů jsou vyrovnávány způsobilými náklady, které přesahují částku předpokládanou v rozhodnutí.

GŘ pro energii a dopravu se rozhodlo uskutečnit ve své politice auditů kontrolu velké části rozpočtu a zahrnout co největší počet příjemců, avšak zároveň zohlednit rizika a přiměřené náklady na audity.

Způsobilé a nezpůsobilé náklady na opatření v oblasti TEN-T jsou definovány v základních právních předpisech a rozhodnutích Komise (výroční zprávy za rok 2001 a 2002).

Účetní dvůr shledal, že tyto definice nejsou dostatečně přesné, aby umožnily stanovit náklady, které příjemci skutečně vznikly. V roce 2004 bylo schváleno nové vzorové rozhodnutí Komise, včetně definice způsobilých a nezpůsobilých nákladů a pozměněné definice studií a stavebních prací.

V roce 2005 byl učiněn další krok u nových projektů, když do znění rozhodnutí byly zahrnuty závazné vzory finančních a technických zpráv.

Jak Účetní dvůr navrhuje: aby se zamezilo financování stavebních prací za použití vyšší sazby pro studie, je ještě nutno transponovat do základních právních předpisů a rozhodnutí o financování jasné definice rozsahu těchto dvou hlavních forem podpory, tj. „studií“ a „stavebních prací“.

GŘ pro energii a dopravu již ve znění rozhodnutí zavedlo jasné definice závazných vzorů pro podávání finančních a technických zpráv. Rozpočtový orgán ve své zprávě za rok 2004 tento krok uvítal. Nová předloha nařízení TEN (které se má uplatňovat v roce 2007) obsahuje jasné definice prací a studií.

PŘÍLOHA 7.2

Systémy dohledu a kontroly

| A | Funguje dobře, vyžaduje určité zkvalitnění. |
| --- | --- |
| B | Funguje dostatečně dobře, ale zkvalitnění práce je žádoucí/nezbytné. |
| C | Funguje, avšak nikoli uspokojivě. |

A

Funguje dobře, vyžaduje určité zkvalitnění.

B

Funguje dostatečně dobře, ale zkvalitnění práce je žádoucí/nezbytné.

C

Funguje, avšak nikoli uspokojivě.

| Systém osvědčování auditů pro 6. RP | Komise | Zprostředkovatelský subjekt | Příjemce | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koncepce | C | — | — | C |
| Praktické převedení do jednotlivých stadií postupu






  — | dodržování standardů |

Systém osvědčování auditů pro 6. RP

Komise

Zprostředkovatelský subjekt

Příjemce

Celkové posouzení

Koncepce

C

—

—

C

Praktické převedení do jednotlivých stadií postupu

—

dodržování standardů

| — | přihlédnutí ke zkušenostem |
| --- | --- |

—

přihlédnutí ke zkušenostem

B

—

—

B

Skutečné fungování

| — | dodržování standardů |
| --- | --- |

—

dodržování standardů

| — | přihlédnutí ke zkušenostem |
| --- | --- |

—

přihlédnutí ke zkušenostem

C

—

C

C

Výsledky

| — | nápravný účinek |
| --- | --- |

—

nápravný účinek

| — | preventivní účinek |
| --- | --- |

—

preventivní účinek

B

—

C

C

Celkové posouzení

B

—

C

B

| Systémy dohledu a kontroly Komise týkající se národních agentur | Komise | Zprostředkovatelský subjekt | Příjemce | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koncepce | B | — | — | B |
| Praktické převedení do jednotlivých stadií postupu






  — | dodržování standardů |

Systémy dohledu a kontroly Komise týkající se národních agentur

Komise

Zprostředkovatelský subjekt

Příjemce

Celkové posouzení

Koncepce

B

—

—

B

Praktické převedení do jednotlivých stadií postupu

—

dodržování standardů

| — | přihlédnutí ke zkušenostem |
| --- | --- |

—

přihlédnutí ke zkušenostem

C

—

—

C

Skutečné fungování

| — | dodržování standardů |
| --- | --- |

—

dodržování standardů

| — | přihlédnutí ke zkušenostem |
| --- | --- |

—

přihlédnutí ke zkušenostem

C

—

—

C

Výsledky

| — | nápravný účinek |
| --- | --- |

—

nápravný účinek

| — | preventivní účinek |
| --- | --- |

—

preventivní účinek

C

—

—

C

Celkové posouzení

C

—

—

C

PŘIPOMÍNKY KOMISE K SYSTÉMŮM DOHLEDU A KONTROLY KOMISE TÝKAJÍCÍCH SE NÁRODNÍCH AGENTUR (NA)

Systémy dohledu a kontroly Komise týkající se národních agentur zahrnují externí auditory. Smluvní auditorská společnost a smluvní podmínky se změnily v polovině vykazovaného období, aby se zlepšila kvalita auditů a zpráv. Kladné výsledky se ukázaly již na konci roku 2005.

---

KAPITOLA 8

Vnější akce

OBSAH

Úvod

Zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti

Rozsah auditu

Legalita a správnost uskutečněných operací

Operace provedené na úrovni delegací

Operace provedené na úrovni prováděcích organizací

Systémy dohledu a kontroly

Analýza rizika

Informace a komunikace

Kontrolní a auditní činnosti Komise

Interní audit

Decentralizace v rámci programu CARDS

Závěry a doporučení

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky

Ověřování organizací OSN

Úvod

Finanční a správní rámcová dohoda

Postup jednání s OSN o shodě na aspektech finanční kontroly v roce 2005

Závěr

Zvláštní zpráva č. 25/98 o činnostech Evropské unie v oblasti jaderné bezpečnosti ve střední a východní Evropě a v nových nezávislých státech v letech 1990 až 1997

Úvod

Intervenční strategie byla vyjasněna, ale není bez nedostatků

Zlepšení v oblasti lidských zdrojů a řízení programů

Provádění projektů se zlepšilo, ale některé problémy přetrvávají

Míra zapojení příjemců se mírně zlepšila

Závěry a doporučení

Zvláštní zprávy vydané od zveřejnění poslední výroční zprávy

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 8.1 | Tato kapitola se zabývá vnějšί pomocí financovanou ze souhrnného rozpočtu (1). K hlavním oblastem patří potravinová pomoc/bezpečnost potravin, humanitární pomoc, spolufinancování nevládních organizací a vztahy s Asií, Latinskou Amerikou, Společenstvím nezávislých států, západním Balkánem, Středním východem a jižním Středomořím. Za formulaci politiky rozvojové spolupráce a strategií zemí/regionů a víceleté programování je odpovědné generální ředitelství pro vnější vztahy a generální ředitelství pro rozvoj, zatímco za realizaci těchto politik, strategií a programů odpovídá Úřad pro spolupráci EuropeAid. Generální ředitelství pro humanitární pomoc (GŘ ECHO) a generální ředitelství pro rozšíření (GŘ ELARG) jsou odpovědná za formulaci politiky a strategie i za jejich realizaci. U humanitární pomoci je to GŘ ECHO a u programu CARDS (2) GŘ ELARG.
  Grafy III a IV přílohy I
  znázorňují peněžní prostředky čerpané v roce 2005 v rámci čtvrtého okruhu výdajů finančního výhledu – vnější akce (závazky: 5 516 milionů EUR, platby: 5 013 milionů EUR). Program CARDS se provádí buď prostřednictvím delegací Komise (Albánie, Bosna a Hercegovina a Chorvatsko), nebo prostřednictvím Evropské agentury pro obnovu (Srbsko a Černá Hora, Kosovo a Bývalá jugoslávská republika Makedonie). |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

8.1

Tato kapitola se zabývá vnějšί pomocí financovanou ze souhrnného rozpočtu (1). K hlavním oblastem patří potravinová pomoc/bezpečnost potravin, humanitární pomoc, spolufinancování nevládních organizací a vztahy s Asií, Latinskou Amerikou, Společenstvím nezávislých států, západním Balkánem, Středním východem a jižním Středomořím. Za formulaci politiky rozvojové spolupráce a strategií zemí/regionů a víceleté programování je odpovědné generální ředitelství pro vnější vztahy a generální ředitelství pro rozvoj, zatímco za realizaci těchto politik, strategií a programů odpovídá Úřad pro spolupráci EuropeAid. Generální ředitelství pro humanitární pomoc (GŘ ECHO) a generální ředitelství pro rozšíření (GŘ ELARG) jsou odpovědná za formulaci politiky a strategie i za jejich realizaci. U humanitární pomoci je to GŘ ECHO a u programu CARDS (2) GŘ ELARG.
  Grafy III a IV přílohy I
  znázorňují peněžní prostředky čerpané v roce 2005 v rámci čtvrtého okruhu výdajů finančního výhledu – vnější akce (závazky: 5 516 milionů EUR, platby: 5 013 milionů EUR). Program CARDS se provádí buď prostřednictvím delegací Komise (Albánie, Bosna a Hercegovina a Chorvatsko), nebo prostřednictvím Evropské agentury pro obnovu (Srbsko a Černá Hora, Kosovo a Bývalá jugoslávská republika Makedonie).

ZVLÁŠTNÍ POSOUZENÍ V RÁMCI PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Rozsah auditu

| 8.2 | Obecným cílem zvláštního posouzení bylo dospět k závěru ve věci legality a správnosti operací v rámci vnějších akcí. Audit sestával z hodnocení systémů dohledu a kontroly, které zajišťují legalitu a správnost operací, a vycházel přitom z testů operací u delegací a prováděcích organizací. Operace zpracované v ústředí Komise, zvláště ty, které se týkají přímé rozpočtové podpory a multiregionálních projektů, nebyly do auditního vzorku Účetního dvora zahrnuty. Část programu CARDS, která se provádí prostřednictvím Evropské agentury pro obnovu (3), je předmětem zvláštního výročního finančního auditu. |
| --- | --- |

8.2

Obecným cílem zvláštního posouzení bylo dospět k závěru ve věci legality a správnosti operací v rámci vnějších akcí. Audit sestával z hodnocení systémů dohledu a kontroly, které zajišťují legalitu a správnost operací, a vycházel přitom z testů operací u delegací a prováděcích organizací. Operace zpracované v ústředí Komise, zvláště ty, které se týkají přímé rozpočtové podpory a multiregionálních projektů, nebyly do auditního vzorku Účetního dvora zahrnuty. Část programu CARDS, která se provádí prostřednictvím Evropské agentury pro obnovu (3), je předmětem zvláštního výročního finančního auditu.

| 8.3 | Většina plateb v oblasti vnějších akcí zahrnuje zálohové platby prováděcím organizacím odpovědným za realizaci projektů (mezinárodní organizace, vládní instituce, nevládní organizace nebo řídící útvary zřízené za tímto účelem). Konečné platby se obvykle provádějí, jakmile projekt skončí a Komise schválí jeho závěrečnou zprávu. Účetní dvůr podobně jako v předchozích letech zjistil, že největší rizika jsou spojena se stanovenými postupy udílení zakázek a se způsobilostí výdajů. |
| --- | --- |

8.3

Většina plateb v oblasti vnějších akcí zahrnuje zálohové platby prováděcím organizacím odpovědným za realizaci projektů (mezinárodní organizace, vládní instituce, nevládní organizace nebo řídící útvary zřízené za tímto účelem). Konečné platby se obvykle provádějí, jakmile projekt skončí a Komise schválí jeho závěrečnou zprávu. Účetní dvůr podobně jako v předchozích letech zjistil, že největší rizika jsou spojena se stanovenými postupy udílení zakázek a se způsobilostí výdajů.

Legalita a správnost uskutečněných operací

Operace provedené na úrovni delegací

| 8.4 | Účetní dvůr provedl audit vzorku operací, které na základě vlastního uvážení a s důrazem na vysoké částky vybral u šesti delegací (4) – tento vzorek celkově tvořilo 33 plateb (v celkové výši 23 milionů EUR) a 17 veřejných soutěží (v celkové hodnotě 29 milionů EUR). U plateb nebyly zjištěny žádné chyby, ve veřejných soutěžích se však našly dvě. V jednom případě nebyla vítězná nabídka v souladu s požadavky veřejné soutěže a v druhém případě došlo po udělení zakázky ke změně platebních podmínek. |
| --- | --- |

8.4

Účetní dvůr provedl audit vzorku operací, které na základě vlastního uvážení a s důrazem na vysoké částky vybral u šesti delegací (4) – tento vzorek celkově tvořilo 33 plateb (v celkové výši 23 milionů EUR) a 17 veřejných soutěží (v celkové hodnotě 29 milionů EUR). U plateb nebyly zjištěny žádné chyby, ve veřejných soutěžích se však našly dvě. V jednom případě nebyla vítězná nabídka v souladu s požadavky veřejné soutěže a v druhém případě došlo po udělení zakázky ke změně platebních podmínek.

| 8.4 | Co se týče věci, u níž došlo podle názoru Účetního dvora ke změně platebních podmínek po zadání zakázky, Komise soudí, že byla dodržena zásada rovného zacházení s potenciálními uchazeči. Změna platebního kalendáře, k níž došlo po formálním schválení odchylky, plně odpovídala platným finančním pravidlům, předpisům, pokynům a postupům Komise. |
| --- | --- |

8.4

Co se týče věci, u níž došlo podle názoru Účetního dvora ke změně platebních podmínek po zadání zakázky, Komise soudí, že byla dodržena zásada rovného zacházení s potenciálními uchazeči. Změna platebního kalendáře, k níž došlo po formálním schválení odchylky, plně odpovídala platným finančním pravidlům, předpisům, pokynům a postupům Komise.

Operace provedené na úrovni prováděcích organizací

| 8.5 | Účetní dvůr navštívil 17 projektů řízených prováděcími organizacemi. Kontroloval vzorek 170 plateb (v celkové výši 6,2 milionu EUR) a 40 veřejných soutěží (v celkové hodnotě 5,8 milionu EUR), který sestavil s důrazem na velké částky a na základě vlastního uvážení. U kontrolovaných operací byl zjištěn významný výskyt chyb, např. nerespektování stanovených postupů udílení zakázek (zjištěno u 7 projektů z celkového počtu 17 projektů kontrolovaných na místě), nezpůsobilé výdaje (u 3 ze 17 projektů) a nedostatečná podkladová dokumentace (u 2 ze 17 projektů). |
| --- | --- |

8.5

Účetní dvůr navštívil 17 projektů řízených prováděcími organizacemi. Kontroloval vzorek 170 plateb (v celkové výši 6,2 milionu EUR) a 40 veřejných soutěží (v celkové hodnotě 5,8 milionu EUR), který sestavil s důrazem na velké částky a na základě vlastního uvážení. U kontrolovaných operací byl zjištěn významný výskyt chyb, např. nerespektování stanovených postupů udílení zakázek (zjištěno u 7 projektů z celkového počtu 17 projektů kontrolovaných na místě), nezpůsobilé výdaje (u 3 ze 17 projektů) a nedostatečná podkladová dokumentace (u 2 ze 17 projektů).

| 8.5 | Komise pokračovala v zlepšování svého systému dohledu a kontroly, aby zajistila správné uplatňování postupů při zadávání veřejných zakázek ze strany příjemců. Bylo pozměněno zadání finančních auditů zahajovaných z iniciativy příjemců s cílem posílit ověřování shody se smluvními podmínkami, včetně podmínek týkajících se zadávání zakázek a způsobilosti. |
| --- | --- |

8.5

Komise pokračovala v zlepšování svého systému dohledu a kontroly, aby zajistila správné uplatňování postupů při zadávání veřejných zakázek ze strany příjemců. Bylo pozměněno zadání finančních auditů zahajovaných z iniciativy příjemců s cílem posílit ověřování shody se smluvními podmínkami, včetně podmínek týkajících se zadávání zakázek a způsobilosti.

Systémy dohledu a kontroly

Analýza rizika

Ústředí Úřadu pro spolupráci EuropeAid

| 8.6 | V roce 2005 provedl Úřad pro spolupráci EuropeAid dvě analýzy rizika. Analýzu pro roční plán řízení na rok 2005 dokončenou v lednu, v níž se uvádí, že Úřad pro spolupráci EuropeAid nepovažuje finanční rizika na úrovni prováděcích organizací za ta nejvyšší, přezkoumal Účetní dvůr v rámci své výroční zprávy za rozpočtový rok 2004 (5). Analýza rizika k ročnímu plánu řízení na rok 2006 dokončená v prosinci 2005 nyní na základě předchozích připomínek Účetního dvora upozorňuje na riziko související s legalitou a správností operací na úrovni projektů. Tato analýza však nevychází ze zjištění vlastních útvarů Komise nebo zjištění externích auditorů odpovědných za prověření projektů ani z analýzy rizika u různých typů prováděcích organizací (nevládní organizace, mezinárodní organizace, vládní instituce atd.) a metody financování (grant, rozpočtová podpora, svěřenecký fond atd.). |
| --- | --- |

8.6

V roce 2005 provedl Úřad pro spolupráci EuropeAid dvě analýzy rizika. Analýzu pro roční plán řízení na rok 2005 dokončenou v lednu, v níž se uvádí, že Úřad pro spolupráci EuropeAid nepovažuje finanční rizika na úrovni prováděcích organizací za ta nejvyšší, přezkoumal Účetní dvůr v rámci své výroční zprávy za rozpočtový rok 2004 (5). Analýza rizika k ročnímu plánu řízení na rok 2006 dokončená v prosinci 2005 nyní na základě předchozích připomínek Účetního dvora upozorňuje na riziko související s legalitou a správností operací na úrovni projektů. Tato analýza však nevychází ze zjištění vlastních útvarů Komise nebo zjištění externích auditorů odpovědných za prověření projektů ani z analýzy rizika u různých typů prováděcích organizací (nevládní organizace, mezinárodní organizace, vládní instituce atd.) a metody financování (grant, rozpočtová podpora, svěřenecký fond atd.).

| 8.6 | Účetním dvorem zmiňovaná kriteria už úřad EuropeAid zohlednil ve své koncepci řízení rizik. Komise se bude snažit dále posilovat současný mechanismus a lépe sdělovat základ svých analýz. |
| --- | --- |

8.6

Účetním dvorem zmiňovaná kriteria už úřad EuropeAid zohlednil ve své koncepci řízení rizik. Komise se bude snažit dále posilovat současný mechanismus a lépe sdělovat základ svých analýz.

Generální ředitelství pro humanitární pomoc (GŘ ECHO)

| 8.7 | GŘ ECHO ve své analýze rizika dospělo k závěru, že v oblasti humanitární pomoci jsou mnohá rizika přirozená, a tudíž, s výjimkou kvality prováděcích partnerů, mimo jeho kontrolu. Podobně jako v předchozích letech vycházela koncepce řízení rizika z postupů pro výběr prováděcích partnerů. |
| --- | --- |

8.7

GŘ ECHO ve své analýze rizika dospělo k závěru, že v oblasti humanitární pomoci jsou mnohá rizika přirozená, a tudíž, s výjimkou kvality prováděcích partnerů, mimo jeho kontrolu. Podobně jako v předchozích letech vycházela koncepce řízení rizika z postupů pro výběr prováděcích partnerů.

| 8.7 | GŘ ECHO ve svém hodnocení rizika dospělo k závěru, že kontrolní opatření, která zavedla do praxe Komise v Bruselu (například výběr a hodnocení realizačních partnerů) a v terénu (např. sledování a audit projektů) v maximálně možné míře zmírňují rizika, která jsou inherentně přítomna v poskytování humanitární pomoci. |
| --- | --- |

8.7

GŘ ECHO ve svém hodnocení rizika dospělo k závěru, že kontrolní opatření, která zavedla do praxe Komise v Bruselu (například výběr a hodnocení realizačních partnerů) a v terénu (např. sledování a audit projektů) v maximálně možné míře zmírňují rizika, která jsou inherentně přítomna v poskytování humanitární pomoci.

Informace a komunikace

Ústředí Úřadu pro spolupráci EuropeAid

| 8.8 | Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (Common Relex Information System – CRIS) poskytuje údaje o provádění činností. Jeho využití v současné době omezuje skutečnost, že nejsou systematicky vyplňována všechna datová pole. V důsledku toho nejsou dostupné finanční informace v členění podle typu prováděcí organizace nebo způsobu financování, z nichž by se dalo vycházet při podrobnější analýze rizika zmiňované v bodu 8.6, dostatečné a jednotné. |
| --- | --- |

8.8

Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (Common Relex Information System – CRIS) poskytuje údaje o provádění činností. Jeho využití v současné době omezuje skutečnost, že nejsou systematicky vyplňována všechna datová pole. V důsledku toho nejsou dostupné finanční informace v členění podle typu prováděcí organizace nebo způsobu financování, z nichž by se dalo vycházet při podrobnější analýze rizika zmiňované v bodu 8.6, dostatečné a jednotné.

| 8.8 | Komise pracuje na tom, aby zvýšila kvalitu zadávaných údajů. Realizační organizace si však pro účely analýzy rizik mohou zjistit finanční informace, druh smlouvy a režim řízení. |
| --- | --- |

8.8

Komise pracuje na tom, aby zvýšila kvalitu zadávaných údajů. Realizační organizace si však pro účely analýzy rizik mohou zjistit finanční informace, druh smlouvy a režim řízení.

| 8.9 | Účetní dvůr již v předchozích letech (6) upozorňoval, že neexistuje databáze, která by obsahovala veškeré informace o auditech, včetně jejich zjištění a potřebných a přijatých nápravných opatření. Taková databáze by byla užitečným zdrojem informací při analýze rizika i při definování a monitorovaní strategie auditu Úřadu pro spolupráci EuropeAid. Poskytování těchto informací je úkolem modulu CRIS-audit, dosud však byla do systému vložena pouze malá část údajů o externích auditech a propojení mezi těmito audity a souvisejícími informacemi o řízení projektů nefunguje zcela hladce. Výsledky auditů provedených zaměstnanci Komise nebyly do tohoto modulu začleněny. |
| --- | --- |

8.9

Účetní dvůr již v předchozích letech (6) upozorňoval, že neexistuje databáze, která by obsahovala veškeré informace o auditech, včetně jejich zjištění a potřebných a přijatých nápravných opatření. Taková databáze by byla užitečným zdrojem informací při analýze rizika i při definování a monitorovaní strategie auditu Úřadu pro spolupráci EuropeAid. Poskytování těchto informací je úkolem modulu CRIS-audit, dosud však byla do systému vložena pouze malá část údajů o externích auditech a propojení mezi těmito audity a souvisejícími informacemi o řízení projektů nefunguje zcela hladce. Výsledky auditů provedených zaměstnanci Komise nebyly do tohoto modulu začleněny.

| 8.9 | Současný systém plánování a centralizovaného sledování externích auditů umožňuje úřadu EuropeAid poskytovat veškeré informace potřebné pro jeho analýzu rizik a strategii auditu. |
| --- | --- |

8.9

Současný systém plánování a centralizovaného sledování externích auditů umožňuje úřadu EuropeAid poskytovat veškeré informace potřebné pro jeho analýzu rizik a strategii auditu.

Na modul CRIS–Audit je nutno pohlížet jako na doplňkový nástroj současného systému. Z tohoto pohledu hodlá úřad EuropeAid na základě získaných zkušeností dále zkvalitňovat práci modulu CRIS-Audit. Cílem je zjednodušit a standardizovat zadávané údaje a tím umožnit lepší využívání systému jak v ústředí, tak v delegacích.

| 8.10 | Zprávy o řízení vnější pomoci umožňují delegacím podávat v půlročních intervalech ústředí Komise důležité finanční a technické informace. Z přezkumu vzorku 16 zpráv provedeného Účetním dvorem vyplývá, že poskytnuté informace o externích auditech za rok 2005 jsou neúplné (pouze jedna zpráva uváděla informace o výsledcích) a s ohledem na uváděné audity nejednotné (plánované a/nebo probíhající, řízené delegací nebo i prováděcími oranizacemi). Podobná zjištění uvádí i loňská výroční zpráva (7). |
| --- | --- |

8.10

Zprávy o řízení vnější pomoci umožňují delegacím podávat v půlročních intervalech ústředí Komise důležité finanční a technické informace. Z přezkumu vzorku 16 zpráv provedeného Účetním dvorem vyplývá, že poskytnuté informace o externích auditech za rok 2005 jsou neúplné (pouze jedna zpráva uváděla informace o výsledcích) a s ohledem na uváděné audity nejednotné (plánované a/nebo probíhající, řízené delegací nebo i prováděcími oranizacemi). Podobná zjištění uvádí i loňská výroční zpráva (7).

| 8.10 | V rámci EAMR musí delegace předkládat zprávu o provádění svého auditního plánu. Tam, kde je to vhodné, prokazují delegace v roce 2006 kromě hlavních prvků legality a správnosti transakcí také prvky představující obecný zájem. Zprávy o analýze výsledků auditu mezi úřadem EuropeAid a delegacemi umožňují vhodnou, častější a podrobnější výměnu informací. |
| --- | --- |

8.10

V rámci EAMR musí delegace předkládat zprávu o provádění svého auditního plánu. Tam, kde je to vhodné, prokazují delegace v roce 2006 kromě hlavních prvků legality a správnosti transakcí také prvky představující obecný zájem. Zprávy o analýze výsledků auditu mezi úřadem EuropeAid a delegacemi umožňují vhodnou, častější a podrobnější výměnu informací.

V ročním plánu auditů jsou uvedeny všechny činnosti útvarů, včetně případných povinných auditů, které vyplynuly z analýzy rizik a které vykonala Komise nebo externí auditoři jejím jménem. Informace o povinných auditech z iniciativy smluvních dodavatelů tudíž představují dodatečné informace nad rámec oznamovacích povinností.

Ve výše uvedených zprávách uvedly některé delegace rovněž plán auditů, které se mají realizovat v roce 2006, vypracovaný ve 3. čtvrtletí 2005.

Generální ředitelství pro humanitární pomoc (GŘ ECHO)

| 8.11 | Systémy pro předkládání zpráv a informací o řízení, které má GŘ ECHO k dispozici, jsou vzhledem k činnostem tohoto ředitelství přiměřené. Jak však již Účetní dvůr uvedl ve své zvláštní zprávě o cunami (8), u projektů, jejichž organizační struktura je složitá, nemá GŘ ECHO někdy k dispozici podrobné údaje o činnostech, např. v případech, kdy prováděcí partneři GŘ ECHO uzavírají smlouvy o poskytování služeb s třetími stranami. |
| --- | --- |

8.11

Systémy pro předkládání zpráv a informací o řízení, které má GŘ ECHO k dispozici, jsou vzhledem k činnostem tohoto ředitelství přiměřené. Jak však již Účetní dvůr uvedl ve své zvláštní zprávě o cunami (8), u projektů, jejichž organizační struktura je složitá, nemá GŘ ECHO někdy k dispozici podrobné údaje o činnostech, např. v případech, kdy prováděcí partneři GŘ ECHO uzavírají smlouvy o poskytování služeb s třetími stranami.

| 8.11 | Jak se uvádí v odpovědích Komise na zvláštní zprávu Účetního dvora, Komise posílí systém sledování, aby tak co nejvhodněji vyhověla doporučením Účetního dvora. |
| --- | --- |

8.11

Jak se uvádí v odpovědích Komise na zvláštní zprávu Účetního dvora, Komise posílí systém sledování, aby tak co nejvhodněji vyhověla doporučením Účetního dvora.

Kontrolní a auditní činnosti Komise

Úřad pro spolupráci EuropeAid

| 8.12 | Úřad pro spolupráci EuropeAid má program následných kontrol (kontrol ex-post), který mu umožňuje na základě vzorku posoudit, zda schvalující osoby provedly požadované kontroly. Aktuální výsledky jsou v souladu se zjištěními Účetního dvora (viz bod 8.4), tj. platby prováděné Komisí představují oblast s nízkou mírou rizika. Protože kontroly nepokrývají operace na úrovni prováděcích organizací, mohou k celkové věrohodnosti systémů a postupů a legalitě a správnosti uskutečněných operací přispívat pouze v omezené míře. |
| --- | --- |

8.12

Úřad pro spolupráci EuropeAid má program následných kontrol (kontrol ex-post), který mu umožňuje na základě vzorku posoudit, zda schvalující osoby provedly požadované kontroly. Aktuální výsledky jsou v souladu se zjištěními Účetního dvora (viz bod 8.4), tj. platby prováděné Komisí představují oblast s nízkou mírou rizika. Protože kontroly nepokrývají operace na úrovni prováděcích organizací, mohou k celkové věrohodnosti systémů a postupů a legalitě a správnosti uskutečněných operací přispívat pouze v omezené míře.

| 8.12 | Vymezení charakteristických znaků (rozsah, typologie...) následných kontrol operací vyplývá z hodnocení zbytkového rizika a z propojení následných kontrol operací a dalších součástí kontrolního systému. |
| --- | --- |

8.12

Vymezení charakteristických znaků (rozsah, typologie...) následných kontrol operací vyplývá z hodnocení zbytkového rizika a z propojení následných kontrol operací a dalších součástí kontrolního systému.

Kontroly se zaměřují na hlavní otázky týkající se legality a správnosti transakcí, jmenovitě jejich způsobilosti (věcné a formální), dále pak příjemců, bankovních účtů a bankovních záruk. Zkušenosti nabyté v prvních dvou letech vytvoří základnu dalšího přeorientování následných kontrol operací.

| 8.13 | Finanční jednotky dvou ze tří geografických ředitelství, která řídí operace (9) na základě převodu pravomocí, provedly adekvátní roční program auditů příslušných delegací, jež zahrnuje přezkum finančních systémů pro zpracování operací, systému udílení zakázek a systémů dohledu a kontroly, doplněný testy operací zpracovaných delegacemi a některými prováděcími organizacemi. Třetí finanční jednotka provedla audit pouze u dvou delegací. |
| --- | --- |

8.13

Finanční jednotky dvou ze tří geografických ředitelství, která řídí operace (9) na základě převodu pravomocí, provedly adekvátní roční program auditů příslušných delegací, jež zahrnuje přezkum finančních systémů pro zpracování operací, systému udílení zakázek a systémů dohledu a kontroly, doplněný testy operací zpracovaných delegacemi a některými prováděcími organizacemi. Třetí finanční jednotka provedla audit pouze u dvou delegací.

| 8.13 | Všechna teritoriální ředitelství hodnotí řízení svěřených operací ve svých delegacích s pomocí různě kombinovaných prověrek, inspekcí a auditů. |
| --- | --- |

8.13

Všechna teritoriální ředitelství hodnotí řízení svěřených operací ve svých delegacích s pomocí různě kombinovaných prověrek, inspekcí a auditů.

Na základě získaných zkušeností hodlá úřad EuropeAid propagovat využívání osvědčených postupů a vypracovává standardizovanou metodiku.

| 8.14 | Strategie auditu Úřadu pro spolupráci EuropeAid se soustřeďuje na ověřování legality a správnosti výdajů na úrovni projektů. Prvotní hledisko představují certifikační audity, které vyžaduje většina dohod o financování projektů. Druhým hlediskem je roční plán auditu přibližně 140 projektů vybraných na základě analýzy rizika. Projekty řízené mezinárodními organizacemi, jež představují významný podíl výdajů a vyžadují specifické ověřovací metody, nebyly do ročního programu auditu zahrnuty. |
| --- | --- |

8.14

Strategie auditu Úřadu pro spolupráci EuropeAid se soustřeďuje na ověřování legality a správnosti výdajů na úrovni projektů. Prvotní hledisko představují certifikační audity, které vyžaduje většina dohod o financování projektů. Druhým hlediskem je roční plán auditu přibližně 140 projektů vybraných na základě analýzy rizika. Projekty řízené mezinárodními organizacemi, jež představují významný podíl výdajů a vyžadují specifické ověřovací metody, nebyly do ročního programu auditu zahrnuty.

| 8.14 | V souladu s finančním nařízením a platnými mezinárodními smlouvami jsou projekty, které spolufinancují mezinárodní organizace, náplní zvláštních ověřovacích návštěv, které uskutečňují útvary Komise. |
| --- | --- |

8.14

V souladu s finančním nařízením a platnými mezinárodními smlouvami jsou projekty, které spolufinancují mezinárodní organizace, náplní zvláštních ověřovacích návštěv, které uskutečňují útvary Komise.

| 8.15 | V navštívených zemích přezkoumal Účetní dvůr 13 zpráv o externích certifikačních auditech projektů. Hlavním nedostatkem zjištěným u 10 z těchto kontrolovaných zpráv byla skutečnost, že externí auditoři nedostali úplné znění zadání, což znamená, že některé rizikové oblasti nebyly auditovány, např. potřeba testovat soulad se stanovenými postupy udílení zakázek. V roce 2006 zahrnul Úřad pro spolupráci EuropeAid do své praktické příručky standardní zadání pro externí audity. |
| --- | --- |

8.15

V navštívených zemích přezkoumal Účetní dvůr 13 zpráv o externích certifikačních auditech projektů. Hlavním nedostatkem zjištěným u 10 z těchto kontrolovaných zpráv byla skutečnost, že externí auditoři nedostali úplné znění zadání, což znamená, že některé rizikové oblasti nebyly auditovány, např. potřeba testovat soulad se stanovenými postupy udílení zakázek. V roce 2006 zahrnul Úřad pro spolupráci EuropeAid do své praktické příručky standardní zadání pro externí audity.

| 8.15 | Standardní zadání externích auditů, které vzniklo přepracováním praktického návodu v roce 2006, konkrétně řeší shodu se smluvními podmínkami včetně podmínek, jež se týkají výběrových řízení vyhlašovaných z iniciativy příjemců. |
| --- | --- |

8.15

Standardní zadání externích auditů, které vzniklo přepracováním praktického návodu v roce 2006, konkrétně řeší shodu se smluvními podmínkami včetně podmínek, jež se týkají výběrových řízení vyhlašovaných z iniciativy příjemců.

Generální ředitelství pro humanitární pomoc (GŘ ECHO)

| 8.16 | GŘ ECHO má komplexní koncepci auditu svých prováděcích partnerů. Audity zahrnovaly posouzení vnitřní kontroly prováděcích partnerů a testování vzorku výdajů projektů prováděných těmito partnery. |
| --- | --- |

8.16

GŘ ECHO má komplexní koncepci auditu svých prováděcích partnerů. Audity zahrnovaly posouzení vnitřní kontroly prováděcích partnerů a testování vzorku výdajů projektů prováděných těmito partnery.

Interní audit

| 8.17 | V roce 2005 dokončil servis interního auditu (Internal Audit Service) zprávy o financování činností prostřednictvím nevládních organizací, jak ho provádí generální ředitelství ECHO a Úřad pro spolupráci EuropeAid. Zjištění těchto zpráv jsou v souladu se zjištěními Účetního dvora. Servis interního auditu rovněž vyslovil relevantní doporučení pro předkládání zpráv, provádění konkrétních analýz rizika u nevládních organizací a externí audity. |
| --- | --- |

8.17

V roce 2005 dokončil servis interního auditu (Internal Audit Service) zprávy o financování činností prostřednictvím nevládních organizací, jak ho provádí generální ředitelství ECHO a Úřad pro spolupráci EuropeAid. Zjištění těchto zpráv jsou v souladu se zjištěními Účetního dvora. Servis interního auditu rovněž vyslovil relevantní doporučení pro předkládání zpráv, provádění konkrétních analýz rizika u nevládních organizací a externí audity.

| 8.17 | Úřad EuropeAid a GŘ ECHO vypracovaly a provádějí akční plán na základě doporučení útvaru interního auditu (IAS). |
| --- | --- |

8.17

Úřad EuropeAid a GŘ ECHO vypracovaly a provádějí akční plán na základě doporučení útvaru interního auditu (IAS).

Mnoho doporučení IAS už bylo součástí úvah a iniciativ probíhajících v rámci obou uvedených útvarů, např. snaha úřadu EuropeAid upevnit interní kontroly, definovat strategii auditu a přezkoumat certifikační audit a standardní dohodu o grantech v souvislosti se stále dokonalejším procesem převodu pravomocí.

| 8.18 | Oddělení interního auditu (Internal Audit Capability) dokončilo v roce 2005 řadu úkolů, včetně kontroly nápravných opatření k provádění standardů vnitřní kontroly v ředitelstvích Úřadu pro spolupráci EuropeAid. Podobně jako v předchozích letech nemohl být roční plán práce oddělení interního auditu splněn především kvůli nedostatečné personální kapacitě. |
| --- | --- |

8.18

Oddělení interního auditu (Internal Audit Capability) dokončilo v roce 2005 řadu úkolů, včetně kontroly nápravných opatření k provádění standardů vnitřní kontroly v ředitelstvích Úřadu pro spolupráci EuropeAid. Podobně jako v předchozích letech nemohl být roční plán práce oddělení interního auditu splněn především kvůli nedostatečné personální kapacitě.

| 8.18 | Roční pracovní program je dynamickým dokumentem, který je upravován proto, aby odrážel objevující se priority i získané zkušenosti. Některé úkoly lze případně přesunout do dalšího roku. |
| --- | --- |

8.18

Roční pracovní program je dynamickým dokumentem, který je upravován proto, aby odrážel objevující se priority i získané zkušenosti. Některé úkoly lze případně přesunout do dalšího roku.

Decentralizace v rámci programu CARDS

| 8.19 | Řízení jednoho projektu programu CARDS v Albánii a sedmi projektů programu CARDS v Chorvatsku bylo spolu s předběžnou kontrolou (kontrolou ex-ante) rozhodnutí o vyhlášení veřejné soutěže a rozhodnutí o udělení zakázky převedeno na národní implementační agentury. Před touto decentralizací však nebyla schopnost těchto implementačních agentur provádět řízení posouzena v souladu s pravidly stanovenými v článku 53 a článku 164 finančního nařízení. Řízení projektů v Chorvatsku probíhalo bez problémů, ale u projektu v Albánii musela odpovědnost za řízení převzít příslušná delegace. |
| --- | --- |

8.19

Řízení jednoho projektu programu CARDS v Albánii a sedmi projektů programu CARDS v Chorvatsku bylo spolu s předběžnou kontrolou (kontrolou ex-ante) rozhodnutí o vyhlášení veřejné soutěže a rozhodnutí o udělení zakázky převedeno na národní implementační agentury. Před touto decentralizací však nebyla schopnost těchto implementačních agentur provádět řízení posouzena v souladu s pravidly stanovenými v článku 53 a článku 164 finančního nařízení. Řízení projektů v Chorvatsku probíhalo bez problémů, ale u projektu v Albánii musela odpovědnost za řízení převzít příslušná delegace.

| 8.19 | Co se týče Chorvatska, rozhodnutím Komise PE/1378/2002 ze dne 23. července 2002, kterým byl schválen národní program CARDS 2002, je zajištěn vhodný právní rámec pro přiznávání decentralizovaného řízení. V návaznosti na toto rozhodnutí Komise byla s chorvatskými orgány uzavřena dne 9. října 2002 dohoda o financování. Tato dohoda předpokládá možnost metody decentralizované realizace. Na tomto základě a v souladu s finančním nařízením platným v té době (nařízení Rady ze dne 21. prosince 1977) uzavřely Komise a chorvatské orgány dne 13. února 2003 memorandum o porozumění o zřízení centrální finanční a kontraktační jednotky. |
| --- | --- |

8.19

Co se týče Chorvatska, rozhodnutím Komise PE/1378/2002 ze dne 23. července 2002, kterým byl schválen národní program CARDS 2002, je zajištěn vhodný právní rámec pro přiznávání decentralizovaného řízení. V návaznosti na toto rozhodnutí Komise byla s chorvatskými orgány uzavřena dne 9. října 2002 dohoda o financování. Tato dohoda předpokládá možnost metody decentralizované realizace. Na tomto základě a v souladu s finančním nařízením platným v té době (nařízení Rady ze dne 21. prosince 1977) uzavřely Komise a chorvatské orgány dne 13. února 2003 memorandum o porozumění o zřízení centrální finanční a kontraktační jednotky.

Pokud jde o Albánii, ve dnech 1. až 4. července 2003 uskutečnila Komise návštěvu u místního oddělení řízení programu (PMU). V návaznosti na tuto návštěvu bylo dne 14. července 2003 podepsáno s albánskými orgány memorandum o porozumění o přiznání decentralizovaného řízení PMU pro účely provádění rozvojových programů místních komunit.

Závěry a doporučení

| 8.20 | Podobně jako v minulých letech odhalil audit Účetního dvora jen několik málo chyb s dopadem na operace na úrovni delegací (viz bod 8.4). Na úrovni prováděcích organizací byl však v testovaném vzorku zjištěn významný výskyt chyb s finančním dopadem (viz bod 8.5). Nejčastější chybou byla neschopnost zajistit, aby se při udílení zakázek, včetně veřejných soutěží, postupovalo v souladu s požadavky Komise. |
| --- | --- |

8.20

Podobně jako v minulých letech odhalil audit Účetního dvora jen několik málo chyb s dopadem na operace na úrovni delegací (viz bod 8.4). Na úrovni prováděcích organizací byl však v testovaném vzorku zjištěn významný výskyt chyb s finančním dopadem (viz bod 8.5). Nejčastější chybou byla neschopnost zajistit, aby se při udílení zakázek, včetně veřejných soutěží, postupovalo v souladu s požadavky Komise.

| 8.20 | Komise oceňuje, že tak jako v předchozích letech je Účetní dvůr názoru, že finanční řízení vykonávané útvary Komise, zejména delegacemi, funguje dobře. Komise ví o rizicích na úrovni realizačních organizací projektů a v posledních letech přijala řadu opatření k jejich zmírnění a řešení problémů, na něž upozornil Účetní dvůr (viz také bod 8.5). |
| --- | --- |

8.20

Komise oceňuje, že tak jako v předchozích letech je Účetní dvůr názoru, že finanční řízení vykonávané útvary Komise, zejména delegacemi, funguje dobře. Komise ví o rizicích na úrovni realizačních organizací projektů a v posledních letech přijala řadu opatření k jejich zmírnění a řešení problémů, na něž upozornil Účetní dvůr (viz také bod 8.5).

| 8.21 | Celkové posouzení systémů dohledu a kontroly provedené Účetním dvorem v roce 2005 je uvedeno v 
  tabulce 8.1
  . Jak je vysvětleno v bodech 8.14–8.15, systémy, které mají zajišťovat legalitu a správnost operací na úrovni prováděcích organizací, stále vykazují nedostatky. |
| --- | --- |

8.21

Celkové posouzení systémů dohledu a kontroly provedené Účetním dvorem v roce 2005 je uvedeno v 
  tabulce 8.1
  . Jak je vysvětleno v bodech 8.14–8.15, systémy, které mají zajišťovat legalitu a správnost operací na úrovni prováděcích organizací, stále vykazují nedostatky.

| 8.21 | V praxi už existuje řada nástrojů sloužících ke zmírnění rizika, že z rozpočtu budou čerpány nezpůsobilé výdaje. Kontrolní mechanismy dále posílila další specifická opatření zavedená v nedávné době. Například nové standardní smlouvy a zadání pro ověřování výdajů v příloze novelizovaného praktického návodu konkrétně řeší kontraktační aspekty, o nichž se zmiňuje Účetní dvůr. |
| --- | --- |

8.21

V praxi už existuje řada nástrojů sloužících ke zmírnění rizika, že z rozpočtu budou čerpány nezpůsobilé výdaje. Kontrolní mechanismy dále posílila další specifická opatření zavedená v nedávné době. Například nové standardní smlouvy a zadání pro ověřování výdajů v příloze novelizovaného praktického návodu konkrétně řeší kontraktační aspekty, o nichž se zmiňuje Účetní dvůr.

Tabulka 8.1

a) Posouzení systémů dohledu a kontroly provedené Účetním dvorem v roce 2005

| | GŘ pro humanitární pomoc (ECHO) | Úřad pro spolupráci EuropeAid | Delegace |
| --- | --- | --- | --- |
| Celkový koncept | A | B | — |
| Postupy a manuály | A | A | A |
| Fungování v praxi | A | B (10) | B (10) |
| Interní audity | B (11) | B (11) | B (11) |
| Zprávy o řízení | A | B (10) | B |

GŘ pro humanitární pomoc (ECHO)

Úřad pro spolupráci EuropeAid

Delegace

Celkový koncept

A

B

—

Postupy a manuály

A

A

A

Fungování v praxi

A

B (10)

B (10)

Interní audity

B (11)

B (11)

B (11)

Zprávy o řízení

A

B (10)

B

b) Posouzení externích auditů na úrovni organizací, které provádějí projekty financované Úřadem pro spolupráci EuropeAid

| Kvalita auditů | A |
| --- | --- |
| Počet auditů | B |
| Definice zadání | B (12) |
| Zapojení Komise do jmenování auditorů | B (12) |
| Zahrnutí nabídkových řízení do rozsahu auditů | B (12) |
| Vykazování výsledků přezkumu účetních systémů | C |
| Doklad o využití auditních zpráv a o opatřeních přijatých v návaznosti na tyto zprávy | B |

Kvalita auditů

A

Počet auditů

B

Definice zadání

B (12)

Zapojení Komise do jmenování auditorů

B (12)

Zahrnutí nabídkových řízení do rozsahu auditů

B (12)

Vykazování výsledků přezkumu účetních systémů

C

Doklad o využití auditních zpráv a o opatřeních přijatých v návaznosti na tyto zprávy

B

Klíč k ukazatelům

| Hodnocení systémů dohledu a kontroly |
| --- |
| Funguje dobře. Je nutno jen pár malých zlepšení. | A |
| Funguje, ale jsou nutná zlepšení. | B |
| Nefunguje, jak bylo zamýšleno. | C |

Hodnocení systémů dohledu a kontroly

Funguje dobře. Je nutno jen pár malých zlepšení.

A

Funguje, ale jsou nutná zlepšení.

B

Nefunguje, jak bylo zamýšleno.

C

c) Klíčové oblasti, kterými se Účetní dvůr zabýval v roce 2005

| | GŘ pro humanitární pomoc (ECHO) | Úřad pro spolupráci EuropeAid | Delegace |
| --- | --- | --- | --- |
| Analýza rizika | Provedlo analýzu jako v předchozích letech. | Analýza rizik v prosinci 2005 nyní zmiňuje finanční rizika na úrovni projektů. | — |
| Systémy výkaznictví | Udržovalo dobré standardy. | Je třeba dále rozvíjet systémy výkaznictví:






  — | modul CRIS-audit se stále nepoužívá a není dobře napojen na informace o řízení, |

GŘ pro humanitární pomoc (ECHO)

Úřad pro spolupráci EuropeAid

Delegace

Analýza rizika

Provedlo analýzu jako v předchozích letech.

Analýza rizik v prosinci 2005 nyní zmiňuje finanční rizika na úrovni projektů.

—

Systémy výkaznictví

Udržovalo dobré standardy.

Je třeba dále rozvíjet systémy výkaznictví:

—

modul CRIS-audit se stále nepoužívá a není dobře napojen na informace o řízení,

| — | zprávy o řízení vnější pomoci jsou neúplné. |
| --- | --- |

—

zprávy o řízení vnější pomoci jsou neúplné.

Delegace informují o výsledcích každých šest měsíců prostřednictvím zpráv o řízení vnější pomoci.

Koncept externích auditů a kontrol

Plně implementován.

V roce 2005 došlo ke zlepšením.

—

Provedení externích auditů a nápravná opatření

Byly provedeny audity i kontrola příslušných nápravných opatření.

V únoru 2006 byla publikována zadání. Kontrolu nápravných opatření je třeba dále zlepšit.

—

| 8.22 | Řízení některých projektů v rámci programu CARDS v Albánii a Chorvatsku bylo decentralizováno bez požadovaného předchozího posouzení. |
| --- | --- |

8.22

Řízení některých projektů v rámci programu CARDS v Albánii a Chorvatsku bylo decentralizováno bez požadovaného předchozího posouzení.

| 8.22 | Pokud jde o Chorvatsko, rozhodnutí o decentralizaci řízení z roku 2002 bylo ve shodě s ustanoveními bývalého finančního nařízení. |
| --- | --- |

8.22

Pokud jde o Chorvatsko, rozhodnutí o decentralizaci řízení z roku 2002 bylo ve shodě s ustanoveními bývalého finančního nařízení.

Co se týče Albánie, rozhodnutí o decentralizaci řízení vycházelo z návštěvy oddělení řízení programu, jež se uskutečnila v červenci 2003, a v návaznosti na kterou bylo s albánskými orgány podepsáno dne 14. července 2003 memorandum o porozumění.

| 8.23 | Na základě výše uvedených skutečností Účetní dvůr doporučuje, aby: |
| --- | --- |

8.23

Na základě výše uvedených skutečností Účetní dvůr doporučuje, aby:

| 8.23 | |
| --- | --- |

8.23

| a) | se hodnocení rizik Úřadu pro spolupráci EuropeAid dále rozvíjelo, a to tak, že se bude vycházet ze zjištění interních a externích auditorů na úrovni projektů a bude se rozlišovat mezi různými typy prováděcích organizací a metodami financování (viz bod 8.6); |
| --- | --- |

a)

se hodnocení rizik Úřadu pro spolupráci EuropeAid dále rozvíjelo, a to tak, že se bude vycházet ze zjištění interních a externích auditorů na úrovni projektů a bude se rozlišovat mezi různými typy prováděcích organizací a metodami financování (viz bod 8.6);

| a) | Účetním dvorem zmiňovaná kritéria už úřad EuropeAid zohlednil ve své koncepci řízení rizik. Komise se bude snažit dále posilovat současný mechanismus a lépe sdělovat základ svých analýz. |
| --- | --- |

a)

Účetním dvorem zmiňovaná kritéria už úřad EuropeAid zohlednil ve své koncepci řízení rizik. Komise se bude snažit dále posilovat současný mechanismus a lépe sdělovat základ svých analýz.

| b) | všichni externí auditoři projektů prováděli svou práci na základě zadání, které pokryje všechny známé oblasti rizik, včetně dodržování požadavků Komise na postupy udílení zakázek a způsobilost výdajů (viz bod 8.15); |
| --- | --- |

b)

všichni externí auditoři projektů prováděli svou práci na základě zadání, které pokryje všechny známé oblasti rizik, včetně dodržování požadavků Komise na postupy udílení zakázek a způsobilost výdajů (viz bod 8.15);

| b) | Komise sdílí názor Účetního dvora a v tomto ohledu již přijala řadu opatření. Nové standardní smlouvy a zadání pro ověřování výdajů v příloze novelizovaného praktického návodu, který nabyl účinnosti dne 1. února 2006, konkrétně řeší kontraktační aspekty, o nichž se zmiňuje Účetní dvůr. |
| --- | --- |

b)

Komise sdílí názor Účetního dvora a v tomto ohledu již přijala řadu opatření. Nové standardní smlouvy a zadání pro ověřování výdajů v příloze novelizovaného praktického návodu, který nabyl účinnosti dne 1. února 2006, konkrétně řeší kontraktační aspekty, o nichž se zmiňuje Účetní dvůr.

| c) | v systému CRIS byly zaznamenány informace o všech auditech projektů provedených externími auditory nebo pracovníky Komise a aby tyto informace byly lépe propojeny s příslušnými informacemi o řízení daného projektu (viz bod 8.9); |
| --- | --- |

c)

v systému CRIS byly zaznamenány informace o všech auditech projektů provedených externími auditory nebo pracovníky Komise a aby tyto informace byly lépe propojeny s příslušnými informacemi o řízení daného projektu (viz bod 8.9);

| c) | Úřad EuropeAid má v úmyslu dále zkvalitňovat práci modulu CRIS-Audit na základě získaných zkušeností. Cílem je zjednodušit a standardizovat zadávané údaje a tím umožnit lepší využívání systému jak v ústředí, tak v delegacích. |
| --- | --- |

c)

Úřad EuropeAid má v úmyslu dále zkvalitňovat práci modulu CRIS-Audit na základě získaných zkušeností. Cílem je zjednodušit a standardizovat zadávané údaje a tím umožnit lepší využívání systému jak v ústředí, tak v delegacích.

| d) | ústředí Úřadu pro spolupráci EuropeAid důkladněji zkoumalo finanční informace o auditech poskytnuté delegacemi s cílem zajistit jejich úplnost a jednotnost. Tuto činnost by měly podporovat audity prováděné všemi ředitelstvími ústředí (viz body 8.10 a 8.13); |
| --- | --- |

d)

ústředí Úřadu pro spolupráci EuropeAid důkladněji zkoumalo finanční informace o auditech poskytnuté delegacemi s cílem zajistit jejich úplnost a jednotnost. Tuto činnost by měly podporovat audity prováděné všemi ředitelstvími ústředí (viz body 8.10 a 8.13);

| d) | Jak bylo vysvětleno v bodě 8.10, informace o auditech jsou zajištěny prostřednictvím stávajícího systému. V zájmu dalšího zkvalitnění a lepšího usměrnění informací od delegací byl nedávno znovu posouzen formát pravidelných zpráv delegací včetně té jejich části a přílohy, které se týkají auditů.
  Všechna ředitelství navštěvují své delegace, kde sledují a ověřují řízení svěřených operací. Na základě získaných zkušeností hodlá úřad EuropeAid propagovat využívání osvědčených postupů a vypracovává jednotnou metodiku. |
| --- | --- |

d)

Jak bylo vysvětleno v bodě 8.10, informace o auditech jsou zajištěny prostřednictvím stávajícího systému. V zájmu dalšího zkvalitnění a lepšího usměrnění informací od delegací byl nedávno znovu posouzen formát pravidelných zpráv delegací včetně té jejich části a přílohy, které se týkají auditů.

Všechna ředitelství navštěvují své delegace, kde sledují a ověřují řízení svěřených operací. Na základě získaných zkušeností hodlá úřad EuropeAid propagovat využívání osvědčených postupů a vypracovává jednotnou metodiku.

| e) | Komise zajistila, že schopnost národních implementačních agentur provádět řízení bude před decentralizací posouzena (viz bod 8.19). |
| --- | --- |

e)

Komise zajistila, že schopnost národních implementačních agentur provádět řízení bude před decentralizací posouzena (viz bod 8.19).

| e) | Komise si vždy uvědomovala potřebu hodnotit schopnosti a kvalitu vnitrostátních realizačních subjektů a bude nadále zajišťovat plnění všeho, co je s tímto hodnocením spojeno. |
| --- | --- |

e)

Komise si vždy uvědomovala potřebu hodnotit schopnosti a kvalitu vnitrostátních realizačních subjektů a bude nadále zajišťovat plnění všeho, co je s tímto hodnocením spojeno.

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY

Ověřování organizací OSN

Úvod

| 8.24 | Na problémy, které měl Účetní dvůr s přístupem k dokumentaci organizací OSN, upozorňovaly již předchozí výroční zprávy (13). V usnesení k absolutoriu za souhrnný rozpočet EU na rok 2004 Evropský parlament požadoval, aby Komise vyjasnila právo Účetního dvora na přístup k projektům řízeným agenturami OSN (14). |
| --- | --- |

8.24

Na problémy, které měl Účetní dvůr s přístupem k dokumentaci organizací OSN, upozorňovaly již předchozí výroční zprávy (13). V usnesení k absolutoriu za souhrnný rozpočet EU na rok 2004 Evropský parlament požadoval, aby Komise vyjasnila právo Účetního dvora na přístup k projektům řízeným agenturami OSN (14).

| 8.24 | V rámci 3. pracovní skupiny finanční a administrativní rámcové dohody (FAFA) uzavřené mezi Komisí a OSN byla opakovaně nastolována otázka práva Účetního dvora na přístup k dokumentaci projektů. |
| --- | --- |

8.24

V rámci 3. pracovní skupiny finanční a administrativní rámcové dohody (FAFA) uzavřené mezi Komisí a OSN byla opakovaně nastolována otázka práva Účetního dvora na přístup k dokumentaci projektů.

Finanční a správní rámcová dohoda

| 8.25 | Finanční a administrativní rámcová dohoda (Financial and Administrative Framework Agreement – FAFA) stanoví rámec pro řízení finančních příspěvků Evropské komise Organizaci spojených národů. Obsahuje klauzuli o ověřování, poprvé dohodnutou v roce 1994, která Evropským společenstvím umožňuje provádět u operací, jež Společenství financuje, kontroly na místě. Tatáž klauzule vyžaduje, aby OSN zpřístupnila Evropským společenstvím všechny relevantní finanční informace. |
| --- | --- |

8.25

Finanční a administrativní rámcová dohoda (Financial and Administrative Framework Agreement – FAFA) stanoví rámec pro řízení finančních příspěvků Evropské komise Organizaci spojených národů. Obsahuje klauzuli o ověřování, poprvé dohodnutou v roce 1994, která Evropským společenstvím umožňuje provádět u operací, jež Společenství financuje, kontroly na místě. Tatáž klauzule vyžaduje, aby OSN zpřístupnila Evropským společenstvím všechny relevantní finanční informace.

Postup jednání s OSN o shodě na aspektech finanční kontroly v roce 2005

| 8.26 | Komise a OSN vytvořily v rámci pracovní skupiny FAFA ověřovací pracovní podskupinu, jejímž úkolem bylo řešit problémy s přístupem k dokumentaci, s nimiž se potýkal Účetní dvůr i Komise (15). Tato pracovní podskupina se sešla v prosinci 2005 a navrhla opatření, která mají ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispět k budování důvěry, s cílem prokázat, že jistota, kterou poskytují orgány OSN schvalujícím osobám Komise, je opodstatněná, a zlepšit koordinaci s Komisí. Pracovní podskupina také zdůraznila krátkodobou potřebu konkrétních opatření, která by řešila spory související s problémy, jež se objevovaly během ověřování. |
| --- | --- |

8.26

Komise a OSN vytvořily v rámci pracovní skupiny FAFA ověřovací pracovní podskupinu, jejímž úkolem bylo řešit problémy s přístupem k dokumentaci, s nimiž se potýkal Účetní dvůr i Komise (15). Tato pracovní podskupina se sešla v prosinci 2005 a navrhla opatření, která mají ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispět k budování důvěry, s cílem prokázat, že jistota, kterou poskytují orgány OSN schvalujícím osobám Komise, je opodstatněná, a zlepšit koordinaci s Komisí. Pracovní podskupina také zdůraznila krátkodobou potřebu konkrétních opatření, která by řešila spory související s problémy, jež se objevovaly během ověřování.

| 8.26 | Účetní dvůr správně zdůrazňuje význam úspěšného provádění doložky o kontrolách, o níž se FAFA opírá, a oceňuje snahu Komise a OSN o prohloubení obnoveného partnerství. |
| --- | --- |

8.26

Účetní dvůr správně zdůrazňuje význam úspěšného provádění doložky o kontrolách, o níž se FAFA opírá, a oceňuje snahu Komise a OSN o prohloubení obnoveného partnerství.

| 8.27 | Rovněž byla vytvořena pracovní podskupina, jejímž úkolem je vypracovat na základě dohody pokyny upravující, jak mají být zprávy o provádění projektů připravované agenturami OSN podrobné. Pouze pokud zprávy OSN nejsou dostatečně podrobné, umožňuje článek 2 dohody FAFA Komisi požadovat konkrétní formát těchto zpráv. Pracovní podskupina pro přípravu zpráv se sešla v březnu a prosinci 2005 a potvrdila, že praktické pokyny jsou pro řešení nedostatků v této oblasti nutné. |
| --- | --- |

8.27

Rovněž byla vytvořena pracovní podskupina, jejímž úkolem je vypracovat na základě dohody pokyny upravující, jak mají být zprávy o provádění projektů připravované agenturami OSN podrobné. Pouze pokud zprávy OSN nejsou dostatečně podrobné, umožňuje článek 2 dohody FAFA Komisi požadovat konkrétní formát těchto zpráv. Pracovní podskupina pro přípravu zpráv se sešla v březnu a prosinci 2005 a potvrdila, že praktické pokyny jsou pro řešení nedostatků v této oblasti nutné.

Závěr

| 8.28 | Komise diskutuje s OSN řadu aspektů ověřování v rámci FAFA. Zatím se stále pracuje na vývoji jasných pokynů a postupů s cílem posílit jistotu získanou účelným využíváním kontrol projektů OSN financovaných Komisí (16). |
| --- | --- |

8.28

Komise diskutuje s OSN řadu aspektů ověřování v rámci FAFA. Zatím se stále pracuje na vývoji jasných pokynů a postupů s cílem posílit jistotu získanou účelným využíváním kontrol projektů OSN financovaných Komisí (16).

| 8.28 | Jak potvrdil Účetní dvůr, Komise se v duchu partnerství zaměřuje spolu s OSN na hledání vzájemně přijatelných řešení v oblastech, na něž pokazuje Účetní dvůr. |
| --- | --- |

8.28

Jak potvrdil Účetní dvůr, Komise se v duchu partnerství zaměřuje spolu s OSN na hledání vzájemně přijatelných řešení v oblastech, na něž pokazuje Účetní dvůr.

Pracovní skupina FAFA představuje institucionální fórum k řešení těchto a dalších otázek.

Zvláštní zpráva č. 25/98 o činnostech Evropské unie v oblasti jaderné bezpečnosti ve střední a východní Evropě a v nových nezávislých státech v letech 1990 až 1997

Úvod

| 8.29 | V roce 1998 zveřejnil Účetní dvůr zvláštní zprávu č. 25/98 o činnostech v oblasti jaderné bezpečnosti financovaných z programů PHARE a TACIS (17). Ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2000 pak publikoval výsledky prvního přezkumu nápravných opatření přijatých na základě výše uvedené zprávy a konstatoval, že: |
| --- | --- |

8.29

V roce 1998 zveřejnil Účetní dvůr zvláštní zprávu č. 25/98 o činnostech v oblasti jaderné bezpečnosti financovaných z programů PHARE a TACIS (17). Ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2000 pak publikoval výsledky prvního přezkumu nápravných opatření přijatých na základě výše uvedené zprávy a konstatoval, že:

| a) | Komise si vyjasnila svou strategii, ale v oblasti jaderné bezpečnosti neměla konkrétní ukazatele výkonnosti pro měření pokroku; |
| --- | --- |

a)

Komise si vyjasnila svou strategii, ale v oblasti jaderné bezpečnosti neměla konkrétní ukazatele výkonnosti pro měření pokroku;

| b) | je nutné přidělit přiměřené lidské zdroje na řízení programů a zvýšit míru zapojení delegací; |
| --- | --- |

b)

je nutné přidělit přiměřené lidské zdroje na řízení programů a zvýšit míru zapojení delegací;

| c) | by měly být stanoveny přísné lhůty pro přípravu veřejných soutěží; |
| --- | --- |

c)

by měly být stanoveny přísné lhůty pro přípravu veřejných soutěží;

| d) | je obecně třeba stanovit přísnější podmínky opatření; |
| --- | --- |

d)

je obecně třeba stanovit přísnější podmínky opatření;

| e) | je třeba zabývat se omezenou vlastnickou odpovědností, slabým zaujetím příjemců a nedostatečnou koordinací projektů. |
| --- | --- |

e)

je třeba zabývat se omezenou vlastnickou odpovědností, slabým zaujetím příjemců a nedostatečnou koordinací projektů.

Rada (18) posléze přivítala opatření, jež Komise přijala v reakci na původní zvláštní zprávu Účetního dvora, a vzala na vědomí zbývající nedostatky.

| 8.30 | Cílem tohoto druhého přezkumu nápravných opatření bylo posoudit, v jaké míře se připomínkám Účetního dvora věnovala patřičná pozornost. Druhý přezkum se svým rozsahem omezil na opatření v oblasti jaderné bezpečnosti financované v rámci programu TACIS v Ruské federaci a na Ukrajině (s výjimkou jaderné elektrárny (JE) Černobyl). |
| --- | --- |

8.30

Cílem tohoto druhého přezkumu nápravných opatření bylo posoudit, v jaké míře se připomínkám Účetního dvora věnovala patřičná pozornost. Druhý přezkum se svým rozsahem omezil na opatření v oblasti jaderné bezpečnosti financované v rámci programu TACIS v Ruské federaci a na Ukrajině (s výjimkou jaderné elektrárny (JE) Černobyl).

| 8.31 | V letech 1991 až 2000 byly z programu TACIS přiděleny prostředky na jadernou bezpečnost ve výši 774 millionů EUR. V letech 2001–2005 bylo přiděleno 342 milionů EUR (bez prostředků na jadernou elektrárnu Černobyl). |
| --- | --- |

8.31

V letech 1991 až 2000 byly z programu TACIS přiděleny prostředky na jadernou bezpečnost ve výši 774 millionů EUR. V letech 2001–2005 bylo přiděleno 342 milionů EUR (bez prostředků na jadernou elektrárnu Černobyl).

Intervenční strategie byla vyjasněna, ale není bez nedostatků

| 8.32 | V září roku 2000 koncipovala Komise ve sdělení Radě a Evropskému parlamentu (19) svou novou strategii budoucí pomoci v oblasti jaderné bezpečnosti v nových nezávislých státech a ve střední a východní Evropě. Tento strategický dokument je obsahově jednotný a vyčerpávající, ale jeho provádění vykazuje nedostatky. |
| --- | --- |

8.32

V září roku 2000 koncipovala Komise ve sdělení Radě a Evropskému parlamentu (19) svou novou strategii budoucí pomoci v oblasti jaderné bezpečnosti v nových nezávislých státech a ve střední a východní Evropě. Tento strategický dokument je obsahově jednotný a vyčerpávající, ale jeho provádění vykazuje nedostatky.

| 8.32 | Co se týče provádění intervenční strategie, odkazujeme na odpovědi níže. |
| --- | --- |

8.32

Co se týče provádění intervenční strategie, odkazujeme na odpovědi níže.

| 8.33 | Hlavním cílem všech opatření v rámci programu TACIS bylo rozšířit západní kulturu bezpečnosti do jaderných elektráren v nových nezávislých státech. Na úrovni jaderných elektráren se to řešilo jak nabídkou tzv. „měkké“ technické pomoci na místě, tak moderním vybavením. Komise od roku 2001 používala novou dvoufázovou koncepci, v jejímž rámci se konkrétní projekty na zdokonalení elektráren provádějí až po dokončení fáze předběžného plánování projektu. V roce 2005 Účetní dvůr zjistil, že systém plánování je vhodně koncipován a že schválené projekty jsou relevantní a připravené k realizaci. |
| --- | --- |

8.33

Hlavním cílem všech opatření v rámci programu TACIS bylo rozšířit západní kulturu bezpečnosti do jaderných elektráren v nových nezávislých státech. Na úrovni jaderných elektráren se to řešilo jak nabídkou tzv. „měkké“ technické pomoci na místě, tak moderním vybavením. Komise od roku 2001 používala novou dvoufázovou koncepci, v jejímž rámci se konkrétní projekty na zdokonalení elektráren provádějí až po dokončení fáze předběžného plánování projektu. V roce 2005 Účetní dvůr zjistil, že systém plánování je vhodně koncipován a že schválené projekty jsou relevantní a připravené k realizaci.

| 8.34 | I když EU k rozšířování kultury bezpečnosti v jaderných elektrárnách přispěla, zpracování radioaktivního odpadu se, přestože jde o součást intervenční strategie, začala věnovat větší pozornost teprve v nedávné době. Na konci roku 2005 byly národní strategie řízení odpadu obou zemí teprve v raných fázích vývoje a navzdory důležitosti, kterou této problematice přiznávají všechny strany, byla zahájena realizace přípravných fází pouze omezeného počtu projektů zpracování radioaktivního odpadu pro jaderné elektrárny. |
| --- | --- |

8.34

I když EU k rozšířování kultury bezpečnosti v jaderných elektrárnách přispěla, zpracování radioaktivního odpadu se, přestože jde o součást intervenční strategie, začala věnovat větší pozornost teprve v nedávné době. Na konci roku 2005 byly národní strategie řízení odpadu obou zemí teprve v raných fázích vývoje a navzdory důležitosti, kterou této problematice přiznávají všechny strany, byla zahájena realizace přípravných fází pouze omezeného počtu projektů zpracování radioaktivního odpadu pro jaderné elektrárny.

| 8.34 | V posledních letech byla zvýšená pozornost věnována nakládání s radioaktivními odpady, jelikož je to součást intervenční strategie. V souladu s významem, který této věci přikládají všechny strany, bylo na úrovni JE zahájeno několik projektů zabývajících se zpracováním radioaktivních odpadů. |
| --- | --- |

8.34

V posledních letech byla zvýšená pozornost věnována nakládání s radioaktivními odpady, jelikož je to součást intervenční strategie. V souladu s významem, který této věci přikládají všechny strany, bylo na úrovni JE zahájeno několik projektů zabývajících se zpracováním radioaktivních odpadů.

| 8.35 | Ukazatele výkonnosti pro jaderné elektrárny stanovuje Mezinárodní agentura pro atomovou energii (International Atomic Energy Agency – IAEA) a další organizace. Národní regulační orgány celého světa každoročně podávají IAEA zprávy o bezpečnostních standardech. Podle jejich informací tyto ukazatele progresivně demonstrují zlepšení. Komise má k těmto informacím přístup a má za to, že není nutné, aby vyvíjela své vlastní obecné ukazatele bezpečnosti. |
| --- | --- |

8.35

Ukazatele výkonnosti pro jaderné elektrárny stanovuje Mezinárodní agentura pro atomovou energii (International Atomic Energy Agency – IAEA) a další organizace. Národní regulační orgány celého světa každoročně podávají IAEA zprávy o bezpečnostních standardech. Podle jejich informací tyto ukazatele progresivně demonstrují zlepšení. Komise má k těmto informacím přístup a má za to, že není nutné, aby vyvíjela své vlastní obecné ukazatele bezpečnosti.

| 8.36 | Komise by však měla být schopná ověřit účelnost výdajů v rámci programu TACIS. Přesto na konci roku 2005 nebylo určení podílu programu TACIS na zlepšení bezpečnosti na úrovni jednotlivých jaderných elektráren možné. Komise nezískává informace od jaderných elektráren, ani od svých vlastních týmů pro technickou pomoc. Racionálně stanovit cíle budoucích výdajů v této oblasti, plánovat činnosti a koncipovat možnou ústupovou strategii je za těchto okolností obtížné (ne-li nemožné). |
| --- | --- |

8.36

Komise by však měla být schopná ověřit účelnost výdajů v rámci programu TACIS. Přesto na konci roku 2005 nebylo určení podílu programu TACIS na zlepšení bezpečnosti na úrovni jednotlivých jaderných elektráren možné. Komise nezískává informace od jaderných elektráren, ani od svých vlastních týmů pro technickou pomoc. Racionálně stanovit cíle budoucích výdajů v této oblasti, plánovat činnosti a koncipovat možnou ústupovou strategii je za těchto okolností obtížné (ne-li nemožné).

| 8.36 | Za účelem rozboru jejich dopadů bylo v roce 2006 zahájeno hodnocení všech projektů pomoci na místě. |
| --- | --- |

8.36

Za účelem rozboru jejich dopadů bylo v roce 2006 zahájeno hodnocení všech projektů pomoci na místě.

V zájmu stanovení cílů pro budoucí výdaje v této oblasti a plánování budoucích činností bude ve spolupráci s IAEA (se sídlem ve Vídni) rozvinuta iniciativa, která by měla vyústit do celkového společného hodnocení současné úrovně bezpečnosti reaktorů typu VVER na Ukrajině a v Rusku.

Zlepšení v oblasti lidských zdrojů a řízení programů

| 8.37 | Na úrovni svých ústředních útvarů posílila Komise jednotku odpovědnou za provozní řízení programu jaderné bezpečnosti TACIS zvýšením počtu stálých zaměstnanců o 50 %. Rovněž zajistila služby institutu pro energii Společného výzkumného střediska v rámci řízení programu. |
| --- | --- |

8.37

Na úrovni svých ústředních útvarů posílila Komise jednotku odpovědnou za provozní řízení programu jaderné bezpečnosti TACIS zvýšením počtu stálých zaměstnanců o 50 %. Rovněž zajistila služby institutu pro energii Společného výzkumného střediska v rámci řízení programu.

| 8.38 | Komise zapojila své delegace v Moskvě a v Kyjevě do programování a realizace. Na konci roku 2004 byl v Kyjevě zřízen společný podpůrný úřad, jehož úkolem je poskytovat podporu přijímajícím organizacím i Komisi. Podobá se jednotce pro společné řízení v Moskvě, která byla ustavena v roce 1997, a přispívá ke zvýšení účinnosti a účelnosti opatření v oblasti jaderné bezpečnosti, jak je vysvětleno níže. Komise však dostatečně nedefinovala role, funkce a mandáty delegací a podpůrných úřadů. |
| --- | --- |

8.38

Komise zapojila své delegace v Moskvě a v Kyjevě do programování a realizace. Na konci roku 2004 byl v Kyjevě zřízen společný podpůrný úřad, jehož úkolem je poskytovat podporu přijímajícím organizacím i Komisi. Podobá se jednotce pro společné řízení v Moskvě, která byla ustavena v roce 1997, a přispívá ke zvýšení účinnosti a účelnosti opatření v oblasti jaderné bezpečnosti, jak je vysvětleno níže. Komise však dostatečně nedefinovala role, funkce a mandáty delegací a podpůrných úřadů.

| 8.38 | Zapojení delegací bylo omezené kvůli centralizovanému řízení programu. Kdyby se realizoval převod odpovědnosti za jadernou bezpečnost za podmínky, že by to bylo v souladu s cílem zvýšení jaderné bezpečnosti a zajištění lepšího řízení programů, budou odpovídajícím způsobem vymezeny úlohy, funkce a pověření delegací i podpůrných úřadů. |
| --- | --- |

8.38

Zapojení delegací bylo omezené kvůli centralizovanému řízení programu. Kdyby se realizoval převod odpovědnosti za jadernou bezpečnost za podmínky, že by to bylo v souladu s cílem zvýšení jaderné bezpečnosti a zajištění lepšího řízení programů, budou odpovídajícím způsobem vymezeny úlohy, funkce a pověření delegací i podpůrných úřadů.

Provádění projektů se zlepšilo, ale některé problémy přetrvávají

| 8.39 | Hodnota objemu nahromaděných prostředků v rámci neuzavřených smluv (20) byla až do konce roku 2002, kdy dosáhla 168 milionů EUR, stabilní a do konce roku 2004 pak poklesla na 108 milionů EUR. Průměrná doba potřebná k podpisu smlouvy se snížila z přibližně 700 dní v roce 2000 na 200 dní v roce 2005. |
| --- | --- |

8.39

Hodnota objemu nahromaděných prostředků v rámci neuzavřených smluv (20) byla až do konce roku 2002, kdy dosáhla 168 milionů EUR, stabilní a do konce roku 2004 pak poklesla na 108 milionů EUR. Průměrná doba potřebná k podpisu smlouvy se snížila z přibližně 700 dní v roce 2000 na 200 dní v roce 2005.

| 8.40 | V průběhu provádění projektů se i nadále akumulují zpoždění. Komise nestanovila zúčastněným stranám přísné časové limity. Její statistiky ukazují, že zpoždění většinou vznikala z důvodů prodlev při odpovědích ze strany přijímajících organizací. Pravidlo rok n + 3, které zavedlo finanční nařízení (21), však všechny zúčastněné strany motivuje, aby svůj postup urychlily. |
| --- | --- |

8.40

V průběhu provádění projektů se i nadále akumulují zpoždění. Komise nestanovila zúčastněným stranám přísné časové limity. Její statistiky ukazují, že zpoždění většinou vznikala z důvodů prodlev při odpovědích ze strany přijímajících organizací. Pravidlo rok n + 3, které zavedlo finanční nařízení (21), však všechny zúčastněné strany motivuje, aby svůj postup urychlily.

| 8.40 | Kvůli složitosti projektů jaderné bezpečnosti může během jejich realizace docházet ke zpoždění. Komise neukládala zúčastněným stranám přísné časové limity kvůli tomu, že vysoce prioritní cíl v podobě vyšší jaderné bezpečnosti při dokončení projektu převažuje nad problémem zpožděných projektů. Podnikají se však kroky k tomu, aby ke zpožďování nedocházelo; Komise dohlíží na projektové partnery (smluvní dodavatele, příjemce a zadavatele), aby zajistila optimální efektivitu a plnění. |
| --- | --- |

8.40

Kvůli složitosti projektů jaderné bezpečnosti může během jejich realizace docházet ke zpoždění. Komise neukládala zúčastněným stranám přísné časové limity kvůli tomu, že vysoce prioritní cíl v podobě vyšší jaderné bezpečnosti při dokončení projektu převažuje nad problémem zpožděných projektů. Podnikají se však kroky k tomu, aby ke zpožďování nedocházelo; Komise dohlíží na projektové partnery (smluvní dodavatele, příjemce a zadavatele), aby zajistila optimální efektivitu a plnění.

| 8.41 | Četné problémy se zadáváním zakázek na vybavení u projektů pro jaderné elektrárny i nadále způsobovaly velká zpoždění (v některých případech až čtyři roky). Tyto problémy se týkaly bodu 8.29 a) koncepce a schvalování technických specifikací; bodu 8.29 b) postupů při zadávání zakázek, které mnozí, často nezkušení účastníci považovali za složité a nepružné; bodu 8.29 c) omezené konkurence, jejíž příčinou je značná specializace technologie a malý počet potenciálních dodavatelů. |
| --- | --- |

8.41

Četné problémy se zadáváním zakázek na vybavení u projektů pro jaderné elektrárny i nadále způsobovaly velká zpoždění (v některých případech až čtyři roky). Tyto problémy se týkaly bodu 8.29 a) koncepce a schvalování technických specifikací; bodu 8.29 b) postupů při zadávání zakázek, které mnozí, často nezkušení účastníci považovali za složité a nepružné; bodu 8.29 c) omezené konkurence, jejíž příčinou je značná specializace technologie a malý počet potenciálních dodavatelů.

| 8.41 | V důsledku technické složitosti se o každém průmyslovém projektu (PZP – projekt zlepšování provozu) rozhoduje až po uskutečnění předběžného projektu (PPP – projekt přípravy provozu). PPP umožňuje identifikovat úkoly a podmínky, jež budou tvořit základ PZP ve druhé fázi. Takové počáteční fáze jsou velmi důležité pro získání vyzrálé definice a pro licenční činnosti, které jsou nezbytné pro dosažení nejvyššího bezpečnostního dopadu. |
| --- | --- |

8.41

V důsledku technické složitosti se o každém průmyslovém projektu (PZP – projekt zlepšování provozu) rozhoduje až po uskutečnění předběžného projektu (PPP – projekt přípravy provozu). PPP umožňuje identifikovat úkoly a podmínky, jež budou tvořit základ PZP ve druhé fázi. Takové počáteční fáze jsou velmi důležité pro získání vyzrálé definice a pro licenční činnosti, které jsou nezbytné pro dosažení nejvyššího bezpečnostního dopadu.

| 8.42 | Účetní dvůr zjistil, že v oblasti postupů zadávání zakázek na služby a dodávky přezkoumaných v roce 2005 nedošlo k porušení příslušných předpisů. Přetrvávaly však problémy týkající se osvobození domácích nákupů nebo dovozů vybavení od DPH. |
| --- | --- |

8.42

Účetní dvůr zjistil, že v oblasti postupů zadávání zakázek na služby a dodávky přezkoumaných v roce 2005 nedošlo k porušení příslušných předpisů. Přetrvávaly však problémy týkající se osvobození domácích nákupů nebo dovozů vybavení od DPH.

| 8.42 | Komise si uvědomuje přetrvávající problémy týkající se toho, jak orgány v zemích příjemců dodržují pravidla o osvobození od DPH stanovená v nařízení o TACIS. Tento problém je pravidelně připomínán na politické úrovni, avšak dosud bez úspěchu. |
| --- | --- |

8.42

Komise si uvědomuje přetrvávající problémy týkající se toho, jak orgány v zemích příjemců dodržují pravidla o osvobození od DPH stanovená v nařízení o TACIS. Tento problém je pravidelně připomínán na politické úrovni, avšak dosud bez úspěchu.

Míra zapojení příjemců se mírně zlepšila

| 8.43 | Struktura a administrativní kapacity ruských a ukrajinských orgánů pro jadernou bezpečnost na centrální úrovni byly posíleny. V roce 2005 vyjádřily orgány obou zemí spokojenost s vývojem své účasti na plánování a provádění činností v rámci programu TACIS. |
| --- | --- |

8.43

Struktura a administrativní kapacity ruských a ukrajinských orgánů pro jadernou bezpečnost na centrální úrovni byly posíleny. V roce 2005 vyjádřily orgány obou zemí spokojenost s vývojem své účasti na plánování a provádění činností v rámci programu TACIS.

| 8.44 | Západní odborníci působící na místě a příslušné jaderné elektrárny zdůrazňovali celkové zlepšení spolupráce. Vlastnická odpovědnost vůči projektům a obecné zaujetí pro zlepšování bezpečnosti na straně jaderných elektráren bylo uspokojivé. Ústředí elektrárenských společností, tj. vlastníci jaderných elektráren, se však efektivně nepodíleli na šíření a reprodukci výsledků projektů. |
| --- | --- |

8.44

Západní odborníci působící na místě a příslušné jaderné elektrárny zdůrazňovali celkové zlepšení spolupráce. Vlastnická odpovědnost vůči projektům a obecné zaujetí pro zlepšování bezpečnosti na straně jaderných elektráren bylo uspokojivé. Ústředí elektrárenských společností, tj. vlastníci jaderných elektráren, se však efektivně nepodíleli na šíření a reprodukci výsledků projektů.

| 8.44 | S přispěním společného výzkumného střediska (JRC – IE Petten) rozpracovala Komise dva projekty (jeden pro Rusko a nedávno jeden pro Ukrajinu), které se věnují šíření hlavních projektových výsledků mezi koncovými uživateli (JE a ústavy). |
| --- | --- |

8.44

S přispěním společného výzkumného střediska (JRC – IE Petten) rozpracovala Komise dva projekty (jeden pro Rusko a nedávno jeden pro Ukrajinu), které se věnují šíření hlavních projektových výsledků mezi koncovými uživateli (JE a ústavy).

V rámci příštího programu bude největší úsilí věnováno zlepšení povědomí o bezpečnosti v zemích přijímajících pomoc, tedy v Rusku a na Ukrajině. Součástí tohoto úsilí bude šíření osvědčených postupů spolu s tím, co je třeba učinit pro předávání projektových výsledků na úrovni koncových uživatelů (JE).

| 8.45 | Navzdory pozitivnímu vývoji bylo získávání požadavaných informací a údajů o konstrukčních parametrech technického vybavení jaderných elektráren od ruských a ukrajinských ústavů i nadále obtížné. |
| --- | --- |

8.45

Navzdory pozitivnímu vývoji bylo získávání požadavaných informací a údajů o konstrukčních parametrech technického vybavení jaderných elektráren od ruských a ukrajinských ústavů i nadále obtížné.

Závěry a doporučení

| 8.46 | Od roku 2000 Komise řízení programu jaderné bezpečnosti významně zlepšila. Za účelem dalšího zvýšení účelnosti programu, Účetní dvůr doporučuje, aby Komise dále posílila: |
| --- | --- |

8.46

Od roku 2000 Komise řízení programu jaderné bezpečnosti významně zlepšila. Za účelem dalšího zvýšení účelnosti programu, Účetní dvůr doporučuje, aby Komise dále posílila:

| 8.46 | Komise bude dále posilovat: |
| --- | --- |

8.46

Komise bude dále posilovat:

| a) | provádění své intervenční strategie |
| --- | --- |

a)

provádění své intervenční strategie

| a) | provádění své intervenční strategie: |
| --- | --- |

a)

provádění své intervenční strategie:

| | i) | vývojem systému měření dopadu programu jaderné bezpečnosti TACIS na úrovni jednotlivých jaderných elektráren a stanovením ověřitelných cílů pro nové programové období, |
| --- | --- | --- |

i)

vývojem systému měření dopadu programu jaderné bezpečnosti TACIS na úrovni jednotlivých jaderných elektráren a stanovením ověřitelných cílů pro nové programové období,

| | i) | Komise pracuje na možné metodě měření dopadu projektů Tacis na úrovni jednotlivých JE a šíření výsledků po celém jaderném odvětví. Během prvních fází příštího programu bude nutno tyto snahy integrovat, |
| --- | --- | --- |

i)

Komise pracuje na možné metodě měření dopadu projektů Tacis na úrovni jednotlivých JE a šíření výsledků po celém jaderném odvětví. Během prvních fází příštího programu bude nutno tyto snahy integrovat,

| | ii) | zvýšením svého úsilí při identifikaci a realizaci projektů i v oblasti radioaktivního odpadu, |
| --- | --- | --- |

ii)

zvýšením svého úsilí při identifikaci a realizaci projektů i v oblasti radioaktivního odpadu,

| | ii) | Komise bude spolu s příjemci zkoumat další projekty v oblasti radioaktivního odpadu s přihlédnutím k nejdůležitějším prioritám, |
| --- | --- | --- |

ii)

Komise bude spolu s příjemci zkoumat další projekty v oblasti radioaktivního odpadu s přihlédnutím k nejdůležitějším prioritám,

| | iii) | zavedením koncepce, která by do šíření a reprodukce výsledků projektů zapojila celou elektrárenskou společnost, a |
| --- | --- | --- |

iii)

zavedením koncepce, která by do šíření a reprodukce výsledků projektů zapojila celou elektrárenskou společnost, a

| | iii) | Komise bude usilovat o realizaci projektů s největší technickou, manažerskou a finanční angažovaností příjemců a koncových uživatelů, aniž by tím jejich realizaci podmiňovala; |
| --- | --- | --- |

iii)

Komise bude usilovat o realizaci projektů s největší technickou, manažerskou a finanční angažovaností příjemců a koncových uživatelů, aniž by tím jejich realizaci podmiňovala;

| b) | řízení programu |
| --- | --- |

b)

řízení programu

| b) | řízení programu: |
| --- | --- |

b)

řízení programu:

| | i) | zvýšením míry zapojení delegací, přidělením adekvátních lidských zdrojů a vyjasněním jejich odpovědností, |
| --- | --- | --- |

i)

zvýšením míry zapojení delegací, přidělením adekvátních lidských zdrojů a vyjasněním jejich odpovědností,

| | i) | Komise bude zkoumat zvýšené zapojení delegací za předpokladu, že se to bude shodovat s cíli v podobě zlepšené jaderné bezpečnosti a lepšího řízení programů, včetně přidělování odpovídajících lidských zdrojů a definování jejich odpovědnosti, |
| --- | --- | --- |

i)

Komise bude zkoumat zvýšené zapojení delegací za předpokladu, že se to bude shodovat s cíli v podobě zlepšené jaderné bezpečnosti a lepšího řízení programů, včetně přidělování odpovídajících lidských zdrojů a definování jejich odpovědnosti,

| | ii) | uvážením dalšího financování v závislosti na plnění smluvních povinností příjemcem, |
| --- | --- | --- |

ii)

uvážením dalšího financování v závislosti na plnění smluvních povinností příjemcem,

| | ii) | Komise bude nadále naléhat na země, které jsou příjemci pomoci, aby ctily své smluvní závazky, |
| --- | --- | --- |

ii)

Komise bude nadále naléhat na země, které jsou příjemci pomoci, aby ctily své smluvní závazky,

| | iii) | provedením podrobné analýzy celého procesu zadávání zakázek na vybavení a používáním vyzkoušených osvědčených postupů, např. spolufinancování, s cílem přispět k větší účinnosti těchto postupů. |
| --- | --- | --- |

iii)

provedením podrobné analýzy celého procesu zadávání zakázek na vybavení a používáním vyzkoušených osvědčených postupů, např. spolufinancování, s cílem přispět k větší účinnosti těchto postupů.

| | iii) | Komise znovu posoudí celý proces výběrových řízení majíc na paměti, že by neměl být v rozporu s cílem zvyšování jaderné bezpečnosti, a že by měl nabídnout lepší podmínky pro řízení projektů. |
| --- | --- | --- |

iii)

Komise znovu posoudí celý proces výběrových řízení majíc na paměti, že by neměl být v rozporu s cílem zvyšování jaderné bezpečnosti, a že by měl nabídnout lepší podmínky pro řízení projektů.

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVY VYDANÉ OD ZVEŘEJNĚNÍ POSLEDNÍ VÝROČNÍ ZPRÁVY

| 8.47 | V uplynulých dvanácti měsících vydal Účetní dvůr čtyři zvláštní zprávy, které se vztahují k vnějším akcím a týkají se: |
| --- | --- |

8.47

V uplynulých dvanácti měsících vydal Účetní dvůr čtyři zvláštní zprávy, které se vztahují k vnějším akcím a týkají se:

| a) | výkonnosti projektů financovaných v rámci programu TACIS v Ruské federaci (zvláštní zpráva č. 2/2006); |
| --- | --- |

a)

výkonnosti projektů financovaných v rámci programu TACIS v Ruské federaci (zvláštní zpráva č. 2/2006);

| b) | humanitární pomoci Evropské komise v reakci na cunami (zvláštní zpráva č. 3/2006); |
| --- | --- |

b)

humanitární pomoci Evropské komise v reakci na cunami (zvláštní zpráva č. 3/2006);

| c) | programu MEDA (zvláštní zpráva č. 5/2006); |
| --- | --- |

c)

programu MEDA (zvláštní zpráva č. 5/2006);

| d) | aspektů životního prostředí v rozvojové spolupráci Komise (zvláštní zpráva č. 6/2006). |
| --- | --- |

d)

aspektů životního prostředí v rozvojové spolupráci Komise (zvláštní zpráva č. 6/2006).

Tyto zprávy naleznete na internetové stránce Účetního dvora (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Pomoc poskytovaná prostřednictvím evropských rozvojových fondů se vykazuje odděleně, protože není financována ze souhrnného rozpočtu.

(2)  CARDS je program na podporu stability a míru v zemích západního Balkánu.

(3)  Více než 60 % závazků přijatých v rámci programu CARDS v roce 2005.

(4)  Navštíveny byly delegace v Albánii, Kolumbii, Chorvatsku, Indii, Gruzii a Libanonu.

(5)  Bod 7.17.

(6)  Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, bod 7.21.

(7)  Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, bod 7.19.

(8)  Viz zvláštní zpráva č. 3/2006 o humanitární pomoci Evropské komise v reakci na cunami, bod 37.

(9)  Jde o tato geografická ředitelství: Asie a střední Asie, Evropa, jižní Středomoří, Střední východ a politika sousedství, Latinská Amerika.

(10)  Většina prvků funguje, ale některé je ještě třeba vylepšit.

(11)  Oddělení interního auditu se zaměřilo na systémovou analýzu a dosud neprovedlo testy systémů. V případě GŘ ECHO začalo podle Komise testování v roce 2005. Tento proces bude dokončen v průběhu roku 2006.

(12)  U externích auditů zadávaných prováděcími organizacemi jsou nutná zlepšení. Nová opatření zavedená Komisí by se měla projevit v roce 2006.

(13)  Výroční zprávy za finanční roky 2001 a 2004 popisují obtíže, s nimiž se Účetní dvůr potýkal, když se snažil získat přístup k údajům agentur OSN. Výroční zpráva za rozpočtový rok 2004 doporučuje, aby si Komise s agenturami OSN vyjasnila právo přístupu Účetního dvora k informacím o projektech, které tyto agentury řídí. V roce 2005 nebyla vybrána pro audit Účetního dvora v rámci prohlášení o věrohodnosti žádná agentura OSN.

(14)  Odstavec 171 usnesení zahrnutého ve zprávě o absolutoriu za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie za rozpočtový rok 2004, A6–0108/2006.

(15)  Článek 13 finanční a správní rámcové dohody (FAFA) ustavuje pracovní skupinu, která se schází alespoň jednou ročně za účelem pravidelné výměny informací o všech otázkách souvisejících s touto dohodou.

(16)  V případě jednoho projektu OSN v Indonésii získalo GŘ ECHO navzdory počáteční neochotě přístup k dokumentaci v roce 2005 v důsledku řádné aplikace FAFA.

(17)  Úř. věst. C 35, 9.2.1999.

(18)  Doporučení Rady ohledně absolutoria za rok 2000.

(19)  KOM(2000) 493 v konečném znění, 6. 9. 2000.

(20)  RAC (z francouzského termínu reste à contracter).

(21)  Viz čl. 166 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 15. června 2002 (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1): „Finanční dohody s přijímajícími třetími zeměmi... se uzavírají do 31. prosince roku n+1, přičemž rokem n je rok, v jehož průběhu byl přijat rozpočtový závazek. Jednotlivé smlouvy a dohody, které provádějí finanční dohodu, budou uzavřeny do tří let ode dne rozpočtového závazku. Jednotlivé smlouvy a dohody týkající se auditu a hodnocení mohou být uzavřeny později.“

---

KAPITOLA 9

Předvstupní strategie

OBSAH

Úvod

Zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti

Rozsah auditu

Zjištění auditu

Legalita a správnost uskutečněných operací

Systémy dohledu a kontroly

Závěry a doporučení

Zvláštní zprávy vydané od zveřejnění poslední výroční zprávy

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 9.1 | Tato kapitola výroční zprávy se zabývá sedmým okruhem finančního výhledu, který se vztahuje k výdajům na předvstupní nástroje (Phare, ISPA a Sapard) pro země střední a východní Evropy (1) a k programu předvstupní pomoci pro Turecko. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

9.1

Tato kapitola výroční zprávy se zabývá sedmým okruhem finančního výhledu, který se vztahuje k výdajům na předvstupní nástroje (Phare, ISPA a Sapard) pro země střední a východní Evropy (1) a k programu předvstupní pomoci pro Turecko.

| 9.2 | Program Phare (2) a předvstupní program pomoci pro Turecko (3) řídí generální ředitelství pro rozšíření. Tyto předvstupní programy poskytují podporu na budování institucí a investice. Program ISPA (4) byl zřízen, aby usnadnil přistoupení v oblasti životního prostředí a dopravy, a řídí ho generální ředitelství pro regionální rozvoj. Za provádění programu Sapard (5) odpovídá generální ředitelství pro zemědělství a jeho cílem je pomoci přijímajícím zemím řešit problémy související se strukturálními změnami v jejich zemědělských sektorech a venkovských oblastech a přispět k realizaci společné zemědělské politiky. |
| --- | --- |

9.2

Program Phare (2) a předvstupní program pomoci pro Turecko (3) řídí generální ředitelství pro rozšíření. Tyto předvstupní programy poskytují podporu na budování institucí a investice. Program ISPA (4) byl zřízen, aby usnadnil přistoupení v oblasti životního prostředí a dopravy, a řídí ho generální ředitelství pro regionální rozvoj. Za provádění programu Sapard (5) odpovídá generální ředitelství pro zemědělství a jeho cílem je pomoci přijímajícím zemím řešit problémy související se strukturálními změnami v jejich zemědělských sektorech a venkovských oblastech a přispět k realizaci společné zemědělské politiky.

| 9.3 | Programy a projekty Phare a ISPA a programy a projekty pro Turecko se převážně realizují na základě decentralizovaného řízení (Decentralised Implementation System – DIS) s předběžnou kontrolou postupů zadávání veřejných zakázek a rozhodnutí o udělení zakázky, kterou provádějí delegace Komise, nebo na základě rozšířeného decentralizovaného systému řízení (Extended Decentralised Implementation System – EDIS) (6) bez předběžné kontroly veřejných soutěží a udělení zakázek Komisí. V rámci decentralizovaného řízení provádějí platby dodavatelům a příjemcům orgány členských států a následnou kontrolu (kontrolu ex post) vykonává Komise. |
| --- | --- |

9.3

Programy a projekty Phare a ISPA a programy a projekty pro Turecko se převážně realizují na základě decentralizovaného řízení (Decentralised Implementation System – DIS) s předběžnou kontrolou postupů zadávání veřejných zakázek a rozhodnutí o udělení zakázky, kterou provádějí delegace Komise, nebo na základě rozšířeného decentralizovaného systému řízení (Extended Decentralised Implementation System – EDIS) (6) bez předběžné kontroly veřejných soutěží a udělení zakázek Komisí. V rámci decentralizovaného řízení provádějí platby dodavatelům a příjemcům orgány členských států a následnou kontrolu (kontrolu ex post) vykonává Komise.

| 9.4 | Program Sapard se rovněž provádí decentralizovaně, ale bez předběžného schválení výběru projektů, veřejné soutěže a udělení zakázek Komisí. Komise svěřila na základě vlastních posouzení řízení programu jednotlivým přijímajícím zemím. Za realizaci a provádění plateb odpovídají akreditované platební agentury, které proplácejí výdaje, jež vznikly příjemcům. Každá platební agentura musí každoročně předkládat Komisi osvědčení o své účetní závěrce a zprávu o auditu vydané nezávislým certifikačním orgánem. Komise dohlíží na to, aby systémy byly přiměřené a fungovaly tak, jak mají, a na konci rozpočtového roku schvaluje účty. |
| --- | --- |

9.4

Program Sapard se rovněž provádí decentralizovaně, ale bez předběžného schválení výběru projektů, veřejné soutěže a udělení zakázek Komisí. Komise svěřila na základě vlastních posouzení řízení programu jednotlivým přijímajícím zemím. Za realizaci a provádění plateb odpovídají akreditované platební agentury, které proplácejí výdaje, jež vznikly příjemcům. Každá platební agentura musí každoročně předkládat Komisi osvědčení o své účetní závěrce a zprávu o auditu vydané nezávislým certifikačním orgánem. Komise dohlíží na to, aby systémy byly přiměřené a fungovaly tak, jak mají, a na konci rozpočtového roku schvaluje účty.

| 9.5 | V roce 2005 činily výdaje programů předvstupní pomoci 2 985 milionů EUR.
  Graf 9.1
  uvádí rozdělení finančních prostředků, které byly přiděleny a vyplaceny v roce 2005. V souvislosti s osmi zeměmi střední a východní Evropy, které se v roce 2004 staly členskými státy, nebyly po přistoupení přijaty žádné nové závazky výdajů (kromě programu Sapard, v jehož případě bylo do konce roku 2004 přijato několik závazků), i když platby budou pokračovat minimálně do roku 2006. S dřívějšími projekty ISPA se v těchto zemích nakládá jako s projekty Fondu soudržnosti. |
| --- | --- |

9.5

V roce 2005 činily výdaje programů předvstupní pomoci 2 985 milionů EUR.
  Graf 9.1
  uvádí rozdělení finančních prostředků, které byly přiděleny a vyplaceny v roce 2005. V souvislosti s osmi zeměmi střední a východní Evropy, které se v roce 2004 staly členskými státy, nebyly po přistoupení přijaty žádné nové závazky výdajů (kromě programu Sapard, v jehož případě bylo do konce roku 2004 přijato několik závazků), i když platby budou pokračovat minimálně do roku 2006. S dřívějšími projekty ISPA se v těchto zemích nakládá jako s projekty Fondu soudržnosti.

ZVLÁŠTNÍ POSOUZENÍ V RÁMCI PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Rozsah auditu

| 9.6 | Pokud jde o programy Phare a program pro Turecko, Účetní dvůr: |
| --- | --- |

9.6

Pokud jde o programy Phare a program pro Turecko, Účetní dvůr:

| a) | provedl testy věcné správnosti operací (8 plateb) centrálně řízených Komisí a operací v rámci decentralizovaného řízení v Bulharsku, Rumunsku a Turecku (26 veřejných soutěží a 39 plateb v rámci 13 projektů) a |
| --- | --- |

a)

provedl testy věcné správnosti operací (8 plateb) centrálně řízených Komisí a operací v rámci decentralizovaného řízení v Bulharsku, Rumunsku a Turecku (26 veřejných soutěží a 39 plateb v rámci 13 projektů) a

Image

Image

| b) | zhodnotil systémy dohledu a kontroly, přičemž se zaměřil zvláště na fungování systémů pro kontrolu dohod o národním spolufinancování (11 projektů testovaných v Bulharsku, Lotyšsku, Polsku, Rumunsku a na Slovensku), systém pro zadávání veřejných zakázek v rámci EDIS (13 veřejných soutěží testovaných v Lotyšsku, v Polsku a na Slovensku) a decentralizované řízení v Chorvatsku (7). |
| --- | --- |

b)

zhodnotil systémy dohledu a kontroly, přičemž se zaměřil zvláště na fungování systémů pro kontrolu dohod o národním spolufinancování (11 projektů testovaných v Bulharsku, Lotyšsku, Polsku, Rumunsku a na Slovensku), systém pro zadávání veřejných zakázek v rámci EDIS (13 veřejných soutěží testovaných v Lotyšsku, v Polsku a na Slovensku) a decentralizované řízení v Chorvatsku (7).

| 9.7 | Pokud jde o program ISPA, Účetní dvůr provedl v Komisi omezený přezkum, který se týkal především činností Komise souvisejících se systémy řízení a kontroly v jedné z kandidátských zemích (Chorvatsko) a v přistupujících zemích (Bulharsko a Rumunsko) a dále pokroku při zavádění systému EDIS v Bulharsku a Rumunsku. Audit nezahrnul kontrolu konkrétních uskutečněných operací. |
| --- | --- |

9.7

Pokud jde o program ISPA, Účetní dvůr provedl v Komisi omezený přezkum, který se týkal především činností Komise souvisejících se systémy řízení a kontroly v jedné z kandidátských zemích (Chorvatsko) a v přistupujících zemích (Bulharsko a Rumunsko) a dále pokroku při zavádění systému EDIS v Bulharsku a Rumunsku. Audit nezahrnul kontrolu konkrétních uskutečněných operací.

| 9.8 | U programu Sapard sestával audit Účetního dvora z testů kontrol a testů operací v Bulharsku a Rumunsku, které se v každé z těchto dvou zemí týkaly pěti projektů a zahrnovaly hlavní opatření prováděná v době auditu. Audity spočívaly v prověřování projektové dokumentace v příslušných platebních agenturách a v kontrole týkající se legality a správnosti projektů prováděné na místě. V rámci auditu bylo rovněž provedeno hodnocení systémů dohledu a kontroly, včetně přezkumu zpráv certifikačních agentur, který provedla Komise. |
| --- | --- |

9.8

U programu Sapard sestával audit Účetního dvora z testů kontrol a testů operací v Bulharsku a Rumunsku, které se v každé z těchto dvou zemí týkaly pěti projektů a zahrnovaly hlavní opatření prováděná v době auditu. Audity spočívaly v prověřování projektové dokumentace v příslušných platebních agenturách a v kontrole týkající se legality a správnosti projektů prováděné na místě. V rámci auditu bylo rovněž provedeno hodnocení systémů dohledu a kontroly, včetně přezkumu zpráv certifikačních agentur, který provedla Komise.

Zjištění auditu

Legalita a správnost uskutečněných operací

| 9.9 | V operacích v rámci programu Phare a programu pro Turecko, které testoval Účetní dvůr, nebyly závažné chyby. V případě programu Phare Účetní dvůr nicméně u výdajů vykázaných jako paralelní národní spolufinancování zjistil nezpůsobilé výdaje, především DPH, a výdaje vzniklé mimo způsobilé období. Účetní dvůr by v reakci na odpověď Komise rád zopakoval, že skutečnost, že generální ředitelství pro rozšíření přijalo DPH jako způsobilý výdaj v rámci paralelního spolufinancování, nemá právní oporu. Podle nařízení o programu Phare nelze DPH financovat z prostředků Společenství a uznáním DPH pro spolufinancování je zásada vyloučení DPH ze způsobilých výdajů porušena (8). |
| --- | --- |

9.9

V operacích v rámci programu Phare a programu pro Turecko, které testoval Účetní dvůr, nebyly závažné chyby. V případě programu Phare Účetní dvůr nicméně u výdajů vykázaných jako paralelní národní spolufinancování zjistil nezpůsobilé výdaje, především DPH, a výdaje vzniklé mimo způsobilé období. Účetní dvůr by v reakci na odpověď Komise rád zopakoval, že skutečnost, že generální ředitelství pro rozšíření přijalo DPH jako způsobilý výdaj v rámci paralelního spolufinancování, nemá právní oporu. Podle nařízení o programu Phare nelze DPH financovat z prostředků Společenství a uznáním DPH pro spolufinancování je zásada vyloučení DPH ze způsobilých výdajů porušena (8).

| 9.9 | U těchto operací nebyly zjištěny žádné věcné chyby. Náklady DPH jsou vykázány jako způsobilé výdaje v rámci paralelního národního spolufinancování, což je v souladu s nařízením o programu Phare, neboť Komise je toho názoru, že toto nařízení stanoví pravidla použitelná pouze pro financování Společenství. |
| --- | --- |

9.9

U těchto operací nebyly zjištěny žádné věcné chyby. Náklady DPH jsou vykázány jako způsobilé výdaje v rámci paralelního národního spolufinancování, což je v souladu s nařízením o programu Phare, neboť Komise je toho názoru, že toto nařízení stanoví pravidla použitelná pouze pro financování Společenství.

V memorandu o financování se termíny zadávání zakázek a provádění plateb odvolávají na „grant ES“. Vnitrostátní orgány mohou tedy namítnout, že se tato data vztahují pouze na příspěvky EU a nikoli na jejich spolufinancování.

| 9.10 | V operacích, které Účetní dvůr auditoval v rámci programu Sapard, byly závažné chyby. Účetní dvůr zjistil, že změny v postupech schvalování projektů Sapard v Bulharsku nebyly předem schváleny Komisí. Výdaje na 53 projektů programu Sapard ve výši 3,4 milionu EUR byly tudíž nezpůsobilé. Účetní dvůr odhalil v Rumunsku i v Bulharsku projekty, u nichž příjemci neplní smluvní povinnosti. Konkrétně bylo zjištěno, že jeden auditovaný rumunský projekt neměl nárok na financování z prostředků EU, neboť nebyly splněny hlavní podmínky pro použití zařízení financovaného v rámci grantové pomoci. Platební agentury rovněž dostatečně neprověřily některé požadavky, což vedlo ke schvalování projektů a proplácení příslušných výdajů bez dostatečných dokladů, které by potvrzovaly splnění kritérií způsobilosti. |
| --- | --- |

9.10

V operacích, které Účetní dvůr auditoval v rámci programu Sapard, byly závažné chyby. Účetní dvůr zjistil, že změny v postupech schvalování projektů Sapard v Bulharsku nebyly předem schváleny Komisí. Výdaje na 53 projektů programu Sapard ve výši 3,4 milionu EUR byly tudíž nezpůsobilé. Účetní dvůr odhalil v Rumunsku i v Bulharsku projekty, u nichž příjemci neplní smluvní povinnosti. Konkrétně bylo zjištěno, že jeden auditovaný rumunský projekt neměl nárok na financování z prostředků EU, neboť nebyly splněny hlavní podmínky pro použití zařízení financovaného v rámci grantové pomoci. Platební agentury rovněž dostatečně neprověřily některé požadavky, což vedlo ke schvalování projektů a proplácení příslušných výdajů bez dostatečných dokladů, které by potvrzovaly splnění kritérií způsobilosti.

| 9.10 | Komise se domnívá, že tyto chyby, včetně případů nedodržení smluvních povinností ze strany příjemců, nejsou v případě Bulharska závažné. |
| --- | --- |

9.10

Komise se domnívá, že tyto chyby, včetně případů nedodržení smluvních povinností ze strany příjemců, nejsou v případě Bulharska závažné.

Komise lituje, že si bulharské orgány nevyžádaly předem souhlas se změnami v postupech, které byly zavedeny. Sdělila jim své obavy a připomněla jim jejich povinnost předkládat Komisi všechny navrhované změny v postupech dříve, než začnou s jejich prováděním. Komise se ale domnívá, že to nemá vliv na způsobilost projektů. V roce 2005 odmítl estonský konzultant nový postup. V následném auditu provedeném externím auditorem se přesto dospělo k závěru, „že použitím omezeného časového postupu (Limited Time Procedure) nevznikla žádná rizika“. Všechny kontroly se uskutečnily před provedením platby.

Pokud jde o projekty, u kterých nebyly dodrženy smluvní podmínky, a kontrolu požadavků, Komise posoudila dodatečné informace a domnívá se, že se žádné závažné chyby nevyskytly.

Systémy dohledu a kontroly

| 9.11 | Výsledky testů operací, ve kterých Účetní dvůr zjistil chyby mající zanedbatelný finanční význam, potvrdily zjištění přezkoumaných zpráv závěrečných auditů, jež se týkaly projektů financovaných v rámci národních programů Phare 1999 a 2000 a jež v průběhu roku předložili najatí externí auditoři. |
| --- | --- |

9.11

Výsledky testů operací, ve kterých Účetní dvůr zjistil chyby mající zanedbatelný finanční význam, potvrdily zjištění přezkoumaných zpráv závěrečných auditů, jež se týkaly projektů financovaných v rámci národních programů Phare 1999 a 2000 a jež v průběhu roku předložili najatí externí auditoři.

| 9.12 | Předběžná kontrola veřejných soutěží a udělování zakázek prováděná delegacemi ES v rámci decentralizovaného řízení projektů Phare a ISPA je i nadále účelnou klíčovou kontrolou zajišťující legalitu a správnost uskutečněných operací. |
| --- | --- |

9.12

Předběžná kontrola veřejných soutěží a udělování zakázek prováděná delegacemi ES v rámci decentralizovaného řízení projektů Phare a ISPA je i nadále účelnou klíčovou kontrolou zajišťující legalitu a správnost uskutečněných operací.

| 9.13 | Pokud jde o programy Phare a program pro Turecko, audit Účetního dvora zjistil relativně velký výskyt nápravných opatření přijatých v návaznosti na předběžné kontroly, které provedly delegace Komise. To poukazuje na špatné fungování národních systémů dohledu v přistupujících a kandidátských zemích. Postup předběžného schvalování nicméně nebyl sjednocen ani nebyl jasně stanoven rozsah kontrol. |
| --- | --- |

9.13

Pokud jde o programy Phare a program pro Turecko, audit Účetního dvora zjistil relativně velký výskyt nápravných opatření přijatých v návaznosti na předběžné kontroly, které provedly delegace Komise. To poukazuje na špatné fungování národních systémů dohledu v přistupujících a kandidátských zemích. Postup předběžného schvalování nicméně nebyl sjednocen ani nebyl jasně stanoven rozsah kontrol.

| 9.13 | Předběžná kontrola je klíčovým prvkem procesu učení, kdy se od národních prováděcích orgánů očekává zlepšení schopnosti řízení na cestě k akreditaci systému EDIS. V důsledku toho se může přísnost kontrol lišit v době, pokud se zjistí takové zlepšení schopnosti řízení, že použití předepsaného postupu již nemusí být nezbytné. |
| --- | --- |

9.13

Předběžná kontrola je klíčovým prvkem procesu učení, kdy se od národních prováděcích orgánů očekává zlepšení schopnosti řízení na cestě k akreditaci systému EDIS. V důsledku toho se může přísnost kontrol lišit v době, pokud se zjistí takové zlepšení schopnosti řízení, že použití předepsaného postupu již nemusí být nezbytné.

| 9.14 | Kontrola dohod o národním spolufinancování v rámci programu Phare se zlepšila, především v Rumunsku, kde implementační agentury zahrnuly monitorování paralelního národního spolufinancování do běžných kontrolních postupů. Na úrovni Komise Účetní dvůr nicméně zjistil, že v generálním ředitelství pro rozšíření se neuplatňovaly žádné systematické postupy, kterými by se orgánům veřejné správy připomínala jejich povinnost předkládat závěrečná prohlášení včas, a nebyly vytvořeny žádné kontrolní formuláře pro přezkum. |
| --- | --- |

9.14

Kontrola dohod o národním spolufinancování v rámci programu Phare se zlepšila, především v Rumunsku, kde implementační agentury zahrnuly monitorování paralelního národního spolufinancování do běžných kontrolních postupů. Na úrovni Komise Účetní dvůr nicméně zjistil, že v generálním ředitelství pro rozšíření se neuplatňovaly žádné systematické postupy, kterými by se orgánům veřejné správy připomínala jejich povinnost předkládat závěrečná prohlášení včas, a nebyly vytvořeny žádné kontrolní formuláře pro přezkum.

| 9.14 | Komise vyvinula maximální úsilí, aby získala závěrečná prohlášení týkající se období uvedeného v dohodách o financování; v některých případech žádosti o platbu odložila. Některé země však mají problémy s odesláním dokumentů ve stanovené lhůtě. Aby měly národní fondy více času na získání nezbytných informací, byla lhůta stanovená pro předložení prohlášení prodloužena. |
| --- | --- |

9.14

Komise vyvinula maximální úsilí, aby získala závěrečná prohlášení týkající se období uvedeného v dohodách o financování; v některých případech žádosti o platbu odložila. Některé země však mají problémy s odesláním dokumentů ve stanovené lhůtě. Aby měly národní fondy více času na získání nezbytných informací, byla lhůta stanovená pro předložení prohlášení prodloužena.

| 9.15 | V souvislosti s akreditací systému EDIS v nových členských státech byly schváleny zvláštní implementační agentury, které měly provádět program Phare bez předběžné kontroly veřejných soutěží a udílení zakázek Komisí. Účetní dvůr nicméně zjistil, že v některých případech (9) nebyly implementační agentury skutečnými zadavateli a ne vždy prováděly typ kontroly, jaký vyžaduje akreditace systému EDIS. Zavedení systému EDIS však bylo hlavním krokem ke zkvalitnění řízení a systémů kontroly v nových členských státech. |
| --- | --- |

9.15

V souvislosti s akreditací systému EDIS v nových členských státech byly schváleny zvláštní implementační agentury, které měly provádět program Phare bez předběžné kontroly veřejných soutěží a udílení zakázek Komisí. Účetní dvůr nicméně zjistil, že v některých případech (9) nebyly implementační agentury skutečnými zadavateli a ne vždy prováděly typ kontroly, jaký vyžaduje akreditace systému EDIS. Zavedení systému EDIS však bylo hlavním krokem ke zkvalitnění řízení a systémů kontroly v nových členských státech.

| 9.15 | Vzhledem k důkladnosti a rozsahu kontrolních systémů stanovených pro akreditace není zjištění, že některé kontroly vyžadované pro akreditaci systému nebyly provedeny, překvapivé. Během následných auditů provedených ve všech zemích přihlášených k akreditaci systému EDIS byly zjištěny situace, které Účetní dvůr popisuje. Ve všech těchto případech požadovala Komise od vnitrostátních orgánů informace a reakce a případně příslušná opatření (pozastavení plateb atd.). |
| --- | --- |

9.15

Vzhledem k důkladnosti a rozsahu kontrolních systémů stanovených pro akreditace není zjištění, že některé kontroly vyžadované pro akreditaci systému nebyly provedeny, překvapivé. Během následných auditů provedených ve všech zemích přihlášených k akreditaci systému EDIS byly zjištěny situace, které Účetní dvůr popisuje. Ve všech těchto případech požadovala Komise od vnitrostátních orgánů informace a reakce a případně příslušná opatření (pozastavení plateb atd.).

| 9.16 | Akreditace systému EDIS pro programy Phare a ISPA se v Bulharsku a Rumunsku ještě více zpozdila. Rumunsko předložilo svou žádost o akreditaci systému EDIS koncem roku 2005, Bulharsko však svou žádost k tomuto datu nepředložilo. Obě země plánovaly, že zavedou systém EDIS do ledna 2006 (10). V případě programu ISPA Účetní dvůr rovněž zjistil, že v Bulharsku jsou v rámci ministerstva financí spojeny vzájemně neslučitelné funkce řízení a kontroly a že v Rumunsku nemá řídící orgán pro infrastrukturu, který je národním koordinátorem ISPA, dostatečné zdroje. |
| --- | --- |

9.16

Akreditace systému EDIS pro programy Phare a ISPA se v Bulharsku a Rumunsku ještě více zpozdila. Rumunsko předložilo svou žádost o akreditaci systému EDIS koncem roku 2005, Bulharsko však svou žádost k tomuto datu nepředložilo. Obě země plánovaly, že zavedou systém EDIS do ledna 2006 (10). V případě programu ISPA Účetní dvůr rovněž zjistil, že v Bulharsku jsou v rámci ministerstva financí spojeny vzájemně neslučitelné funkce řízení a kontroly a že v Rumunsku nemá řídící orgán pro infrastrukturu, který je národním koordinátorem ISPA, dostatečné zdroje.

| 9.16 | Přestože Komise vyvíjela na dotčené vnitrostátní orgány tlak, aby jednaly důsledně, došlo ke zpoždění, které Účetní dvůr zmiňuje. |
| --- | --- |

9.16

Přestože Komise vyvíjela na dotčené vnitrostátní orgány tlak, aby jednaly důsledně, došlo ke zpoždění, které Účetní dvůr zmiňuje.

V Rumunsku byla na základě obdržených přihlášek provedena kontrola na místě. Komise udělila dne 28. června 2006 akreditaci systému EDIS všem prováděcím agenturám ISPA a věří, že akreditaci pro program PHARE bude moci udělit do konce roku 2006.

Bulharsko bylo s předložením svých přihlášek do programu ISPA a PHARE pomalejší; proces akreditace bude možný až po provedení několika dalších kontrol na místě, které by měly proběhnout na sklonku podzimu 2006.

V březnu 2006 byl problém s rozdělením funkcí pro program ISPA v Bulharsku vyřešen přerozdělením odpovědností. Na základě doporučení Komise se personální obsazení místa národního koordinátora ISPA v Rumunsku v roce 2006 výrazně zlepšilo.

| 9.17 | Audit Účetního dvora v Bulharsku a Rumunsku zjistil, že systémy programu Sapard obsahují hlavní koncepty, avšak v jejich fungování jsou nedostatky: |
| --- | --- |

9.17

Audit Účetního dvora v Bulharsku a Rumunsku zjistil, že systémy programu Sapard obsahují hlavní koncepty, avšak v jejich fungování jsou nedostatky:

| 9.17 | |
| --- | --- |

9.17

| a) | Dokumentace k veřejným soutěžím v Rumunsku neposkytovala záruku, že nabídky byly předloženy včas a že byly řádně přezkoumány. |
| --- | --- |

a)

Dokumentace k veřejným soutěžím v Rumunsku neposkytovala záruku, že nabídky byly předloženy včas a že byly řádně přezkoumány.

| a) | Rumunské orgány přijaly opatření po té, co se vyskytly v obcích problémy v postupech při nabídkovém řízení. Od června 2005 se odborníci z regionálních kanceláří musí účastnit otevírání všech nabídek a pořídit si jejich kopie, aby bylo dodatečně zajištěno dodržování postupů při nabídkovém řízení. Komise přezkoumává průběh nabídkových řízení v Rumunsku a v rámci procesu schvalování účetní závěrky bude v této souvislosti sledovat připomínky Účetního dvora. |
| --- | --- |

a)

Rumunské orgány přijaly opatření po té, co se vyskytly v obcích problémy v postupech při nabídkovém řízení. Od června 2005 se odborníci z regionálních kanceláří musí účastnit otevírání všech nabídek a pořídit si jejich kopie, aby bylo dodatečně zajištěno dodržování postupů při nabídkovém řízení. Komise přezkoumává průběh nabídkových řízení v Rumunsku a v rámci procesu schvalování účetní závěrky bude v této souvislosti sledovat připomínky Účetního dvora.

| b) | Některé výdaje (11) byly příjemcům uhrazeny, aniž by k nim byly dostatečné průkazní doklady. Platební agentura se tudíž nemohla přesvědčit, zda se tyto výdaje uskutečnily a/nebo zda byly způsobilé (Rumunsko). V Bulharsku se některé výdaje (v rámci programu Sapard) proplácely paušálně. Přesné složení těchto částek nešlo stanovit a nebylo možné je odůvodnit. |
| --- | --- |

b)

Některé výdaje (11) byly příjemcům uhrazeny, aniž by k nim byly dostatečné průkazní doklady. Platební agentura se tudíž nemohla přesvědčit, zda se tyto výdaje uskutečnily a/nebo zda byly způsobilé (Rumunsko). V Bulharsku se některé výdaje (v rámci programu Sapard) proplácely paušálně. Přesné složení těchto částek nešlo stanovit a nebylo možné je odůvodnit.

| b) | Rumunské orgány oznámily Komisi metodu, kterou používají pro výpočet těchto dodatečných nákladů, a domnívají se, že ve všech podkladech k platbám existuje dostatek podpůrných dokladů. Jelikož výpočty cenového zvýšení obvykle překročí maximální limity ve výši 5 % nebo 10 %, vzniká dojem, že tyto limity se použijí automaticky, což není pravda. Bude to přezkoumáno v procesu schvalování účetní závěrky.
  Pokud jde o náhradu paušálních částek proplácených bulharskou agenturou SAPARD, příjemcům je vyplácena nižší paušální sazba (obvykle částka za čtvereční metr) a fakturovaná částka. Tím je zajištěno, že nanejvýš budou spolufinancovány pouze fakturované částky. |
| --- | --- |

b)

Rumunské orgány oznámily Komisi metodu, kterou používají pro výpočet těchto dodatečných nákladů, a domnívají se, že ve všech podkladech k platbám existuje dostatek podpůrných dokladů. Jelikož výpočty cenového zvýšení obvykle překročí maximální limity ve výši 5 % nebo 10 %, vzniká dojem, že tyto limity se použijí automaticky, což není pravda. Bude to přezkoumáno v procesu schvalování účetní závěrky.

Pokud jde o náhradu paušálních částek proplácených bulharskou agenturou SAPARD, příjemcům je vyplácena nižší paušální sazba (obvykle částka za čtvereční metr) a fakturovaná částka. Tím je zajištěno, že nanejvýš budou spolufinancovány pouze fakturované částky.

| c) | V Rumunsku ještě nebyly zavedeny systémy kontroly přiměřenosti cen (např. databáze cen), jež mají dopad na částky způsobilých výdajů, a v Bulharsku nebyly tyto systémy plně funkční a zdokumentované. |
| --- | --- |

c)

V Rumunsku ještě nebyly zavedeny systémy kontroly přiměřenosti cen (např. databáze cen), jež mají dopad na částky způsobilých výdajů, a v Bulharsku nebyly tyto systémy plně funkční a zdokumentované.

| c) | Komise sdílí stejné obavy jako Účetní dvůr. Existence databází, i když ji právní předpisy nevyžadují, by mohla poskytnout dokonce vyšší jistotu zdravého finančního řízení při soukromém obchodování. |
| --- | --- |

c)

Komise sdílí stejné obavy jako Účetní dvůr. Existence databází, i když ji právní předpisy nevyžadují, by mohla poskytnout dokonce vyšší jistotu zdravého finančního řízení při soukromém obchodování.

| d) | Příjemci hradili některé faktury na vysoké částky v hotovosti (Bulharsko). Ověřování hotovostních plateb je složitější, a je s nimi tedy spojeno vyšší riziko. |
| --- | --- |

d)

Příjemci hradili některé faktury na vysoké částky v hotovosti (Bulharsko). Ověřování hotovostních plateb je složitější, a je s nimi tedy spojeno vyšší riziko.

| d) | Komise uznává, že platby v hotovosti znamenají vyšší riziko. |
| --- | --- |

d)

Komise uznává, že platby v hotovosti znamenají vyšší riziko.

| 9.18 | Účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2004 (12) zdůraznil, že kvalita hodnocení žádostí v rámci programu Sapard, jež bylo provedeno na konci smluvního období, a související žádosti o platby představují kvůli časové tísni a možnému nedostatku zaměstnanců vyšší riziko. Situace zjištěná v Maďarsku v roce 2005, kde byl změněn postup schvalování projektů, tj. snížil se počet kontrol projektových žádostí, potvrzuje, že toto riziko je skutečně vysoké. Tyto změny nabyly účinnosti v dubnu 2004, aniž by je Komise předtím schválila. Je tedy třeba znovu zdůraznit závažnost tohoto rizika. |
| --- | --- |

9.18

Účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2004 (12) zdůraznil, že kvalita hodnocení žádostí v rámci programu Sapard, jež bylo provedeno na konci smluvního období, a související žádosti o platby představují kvůli časové tísni a možnému nedostatku zaměstnanců vyšší riziko. Situace zjištěná v Maďarsku v roce 2005, kde byl změněn postup schvalování projektů, tj. snížil se počet kontrol projektových žádostí, potvrzuje, že toto riziko je skutečně vysoké. Tyto změny nabyly účinnosti v dubnu 2004, aniž by je Komise předtím schválila. Je tedy třeba znovu zdůraznit závažnost tohoto rizika.

| 9.18 | Je politováníhodné, že Komise nebyla informována o změnách v postupech Maďarska. Nyní však přezkoumala dopad těchto změn a domnívá se, že byl proveden dostatečný počet kontrol. |
| --- | --- |

9.18

Je politováníhodné, že Komise nebyla informována o změnách v postupech Maďarska. Nyní však přezkoumala dopad těchto změn a domnívá se, že byl proveden dostatečný počet kontrol.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 9.19 | Celkově lze po zohlednění rozsahu auditu (body 9.6–9.8) říci, že se v operacích, které auditoval Účetní dvůr, nevyskytovaly závažné chyby, s výjimkou operací financovaných v rámci programu Sapard. Účetní dvůr zaznamenal zlepšení systémů dohledu a kontroly na úrovni Komise, avšak na úrovni členských států zjistil velké nedostatky. Relativně velký výskyt nedostatků v rámci programů Phare a programu pro Turecko a projektů ISPA kompenzovala nápravná opatření přijatá v návaznosti na předběžné kontroly prováděné delegacemi Komise. |
| --- | --- |

9.19

Celkově lze po zohlednění rozsahu auditu (body 9.6–9.8) říci, že se v operacích, které auditoval Účetní dvůr, nevyskytovaly závažné chyby, s výjimkou operací financovaných v rámci programu Sapard. Účetní dvůr zaznamenal zlepšení systémů dohledu a kontroly na úrovni Komise, avšak na úrovni členských států zjistil velké nedostatky. Relativně velký výskyt nedostatků v rámci programů Phare a programu pro Turecko a projektů ISPA kompenzovala nápravná opatření přijatá v návaznosti na předběžné kontroly prováděné delegacemi Komise.

| 9.19 | Komise vítá závěr Účetního dvora, že došlo ke zlepšení systémů dohledu a kontroly na úrovni Komise. Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 4/2006 týkající se investičních projektů v rámci programu Phare v Bulharsku a Rumunsku dospěla k závěru, že kontrolami projektů prováděnými Komisí před financováním se účinným způsobem předešlo nesrovnalostem v postupu zadávání zakázek. |
| --- | --- |

9.19

Komise vítá závěr Účetního dvora, že došlo ke zlepšení systémů dohledu a kontroly na úrovni Komise. Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 4/2006 týkající se investičních projektů v rámci programu Phare v Bulharsku a Rumunsku dospěla k závěru, že kontrolami projektů prováděnými Komisí před financováním se účinným způsobem předešlo nesrovnalostem v postupu zadávání zakázek.

Komise uznává, že v programu SAPARD došlo k chybám, které však nejsou podle jejího názoru, s výjimkou zadávání veřejných zakázek v Rumunsku, závažné.

Komise se domnívá, že celková situace týkající se provádění programu SAPARD v roce 2005 se ve velké míře shoduje se situací v roce 2004.

| 9.20 | Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby: |
| --- | --- |

9.20

Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby:

| 9.20 | |
| --- | --- |

9.20

| — | pečlivě monitorovala účelné fungování národních systémů dohledu a kontroly, především pokud jde o udílení zakázek a provádění plateb, |
| --- | --- |

—

pečlivě monitorovala účelné fungování národních systémů dohledu a kontroly, především pokud jde o udílení zakázek a provádění plateb,

| — | Komise bude i nadále monitorovat účinné fungování národních systémů dohledu a kontroly. |
| --- | --- |

—

Komise bude i nadále monitorovat účinné fungování národních systémů dohledu a kontroly.

| — | jasně definovala postupy, které by delegace měly používat v rámci předběžné kontroly, |
| --- | --- |

—

jasně definovala postupy, které by delegace měly používat v rámci předběžné kontroly,

| — | Komise je toho názoru, že tyto postupy jsou již jasné. Je však připravena přezkoumat postupy s ohledem na zkušenosti získané v posledních letech. |
| --- | --- |

—

Komise je toho názoru, že tyto postupy jsou již jasné. Je však připravena přezkoumat postupy s ohledem na zkušenosti získané v posledních letech.

| — | přednostně přijímala nápravná opatření k závěrečným prohlášením o výdajích týkajících se programu Phare, především paralelního spolufinancování, |
| --- | --- |

—

přednostně přijímala nápravná opatření k závěrečným prohlášením o výdajích týkajících se programu Phare, především paralelního spolufinancování,

| — | Komise vyvinula maximální úsilí, aby získala závěrečná prohlášení týkající se období uvedeného v dohodách o financování. |
| --- | --- |

—

Komise vyvinula maximální úsilí, aby získala závěrečná prohlášení týkající se období uvedeného v dohodách o financování.

| — | věnovala zvláštní pozornost riziku spojenému s projekty v rámci programu Sapard, které byly schváleny na konci smluvního období, |
| --- | --- |

—

věnovala zvláštní pozornost riziku spojenému s projekty v rámci programu Sapard, které byly schváleny na konci smluvního období,

| — | Komise si je vědoma možného rizika, dosud však neobjevila žádný důkaz výsledného finančního rizika. |
| --- | --- |

—

Komise si je vědoma možného rizika, dosud však neobjevila žádný důkaz výsledného finančního rizika.

| — | pečlivým monitorováním zajistila, aby platební agentury programu Sapard neprováděly v akreditovaných postupech změny bez jejího předchozího schválení. |
| --- | --- |

—

pečlivým monitorováním zajistila, aby platební agentury programu Sapard neprováděly v akreditovaných postupech změny bez jejího předchozího schválení.

| — | Dotčeným zemím je pravidelně připomínána jejich povinnost předložit jakékoliv změny postupů Komisi dříve, než je začnou provádět. Komise přezkoumá neschválené změny v postupech a podle potřeby posoudí jejich dopad na kontroly. |
| --- | --- |

—

Dotčeným zemím je pravidelně připomínána jejich povinnost předložit jakékoliv změny postupů Komisi dříve, než je začnou provádět. Komise přezkoumá neschválené změny v postupech a podle potřeby posoudí jejich dopad na kontroly.

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVY VYDANÉ OD ZVEŘEJNĚNÍ POSLEDNÍ VÝROČNÍ ZPRÁVY

| 9.21 | Účetní dvůr zveřejnil v posledních dvanáci měsících zvláštní zprávu o předvstupní strategii, která se týká investičních projektů v rámci programu Phare v Bulharsku a Rumunsku (zvláštní zpráva č. 4/2006). Tato zpráva je k dispozici na internetové stránce Účetního dvora (www.eca.europa.eu). |
| --- | --- |

9.21

Účetní dvůr zveřejnil v posledních dvanáci měsících zvláštní zprávu o předvstupní strategii, která se týká investičních projektů v rámci programu Phare v Bulharsku a Rumunsku (zvláštní zpráva č. 4/2006). Tato zpráva je k dispozici na internetové stránce Účetního dvora (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Osm nových členských států (Česká republika, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Polsko, Slovinsko a Slovensko), dvě přistupující země (Bulharsko a Rumunsko) a jedna kandidátská země (Chorvatsko).

(2)  Polsko, Maďarsko a restrukturalizace zemí východní Evropy, nařízení Rady (EHS) č. 3906/89 (Úř. věst. L 375, 23.12.1989, s. 11).

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 2500/2001 ze dne 17. prosince 2001 o předvstupní finanční pomoci Turecku (Úř. věst. L 342, 27.12.2001, s. 1, opraveno v Úř. věst. L 285, 23.10.2002, s. 26).

(4)  Nástroj předvstupních strukturálních politik, nařízení Rady (ES) č. 1267/1999 (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 73).

(5)  Zvláštní přístupový program pro zemědělství a rozvoj venkova, nařízení Rady (ES) č. 1268/1999 (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 87).

(6)  Akreditace systému EDIS byla udělena osmi novým členským státům střední a východní Evropy, kde byly prováděním programu Phare a programu ISPA bez předběžné kontroly veřejných soutěží a udílení zakázek Komisí pověřeny zvláštní implementační agentury.

(7)  Závazky v rámci prvního programu Phare v Chorvatsku byly přijaty v roce 2005. Účetní dvůr prověřil schopnost Chorvatska řídit tak, že provedl audit operací financovaných v rámci programu CARDS, které prováděly národní orgány veřejné správy.

(8)  Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, body 8.24–8.26.

(9)  Lotyšsko a Polsko.

(10)  Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, bod 8.18.

(11)  Označené jako „náklady spojené s inflací“ a „výdaje na nepředvídané okolnosti“.

(12)  Bod 4.70.

---

KAPITOLA 10

Administrativní výdaje

OBSAH

Administrativní výdaje orgánů a institucí společenství

Úvod

Zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti

Rozsah auditu

Legalita a správnost uskutečněných operací

Systémy dohledu a kontroly

Specifické připomínky

Parlament

Rada

Komise

Soudní dvůr

Účetní dvůr

Evropský hospodářský a sociální výbor

Výbor regionů

Evropský veřejný ochránce práv a evropský inspektor ochrany údajů

Celkové závěry

Zvláštní zprávy vydané od zveřejnění poslední výroční zprávy

Agentury Evropské unie

Evropské školy

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | |
| --- | --- |
| ADMINISTRATIVNÍ VÝDAJE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ SPOLEČENSTVÍ |
| Úvod |
| 10.1 | Tato kapitola se zabývá administrativními výdaji orgánů a jiných institucí. Prostředky odpovídající těmto výdajům spravuje každý orgán nebo instituce přímo. Používají se na výplatu mezd, peněžních příspěvků a penzí osob pracujících pro orgány Společenství a také nájemného, nákupů a různých výdajů. V roce 2005 činily administrativní výdaje orgánů a institucí Evropské unie 6 191 miliónů EUR, jak je dále uvedeno v 
  tabulce 10.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ADMINISTRATIVNÍ VÝDAJE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ SPOLEČENSTVÍ

Úvod

10.1

Tato kapitola se zabývá administrativními výdaji orgánů a jiných institucí. Prostředky odpovídající těmto výdajům spravuje každý orgán nebo instituce přímo. Používají se na výplatu mezd, peněžních příspěvků a penzí osob pracujících pro orgány Společenství a také nájemného, nákupů a různých výdajů. V roce 2005 činily administrativní výdaje orgánů a institucí Evropské unie 6 191 miliónů EUR, jak je dále uvedeno v 
  tabulce 10.1
  .

Tabulka 10.1 – Platby podle orgánů a institucí

| (v mil. EUR) |
| --- |
| | 2004 | 2005 |
| Evropský parlament | 1 166 | 1 235 |
| Rada | 507 | 533 |
| Komise | 3 721 | 3 952 |
| Soudní dvůr | 216 | 211 |
| Účetní dvůr | 84 | 92 |
| Evropský hospodářský a sociální výbor | 92 | 96 |
| Výbor regionů | 63 | 64 |
| Evropský veřejný ochránce práv | 5 | 6 |
| Evropský inspektor ochrany údajů | 1 | 2 |
| Celkem | 5 856 | 6 191 |

(v mil. EUR)

2004

2005

Evropský parlament

1 166

1 235

Rada

507

533

Komise

3 721

3 952

Soudní dvůr

216

211

Účetní dvůr

84

92

Evropský hospodářský a sociální výbor

92

96

Výbor regionů

63

64

Evropský veřejný ochránce práv

5

6

Evropský inspektor ochrany údajů

1

2

Celkem

5 856

6 191

Zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti

Rozsah auditu

| 10.2 | Audit posuzoval legalitu a správnost příslušných uskutečněných operací, zachycených na účtech administrativních výdajů, aby bylo možné poskytnout zvláštní posouzení spolehlivosti konsolidované účetní závěrky v rámci prohlášení o věrohodnosti. Účetní dvůr provedl testy věcné správnosti reprezentativního vzorku operací a zhodnotil systémy dohledu a kontroly zavedené schvalujícími osobami orgánů a institucí. |
| --- | --- |

10.2

Audit posuzoval legalitu a správnost příslušných uskutečněných operací, zachycených na účtech administrativních výdajů, aby bylo možné poskytnout zvláštní posouzení spolehlivosti konsolidované účetní závěrky v rámci prohlášení o věrohodnosti. Účetní dvůr provedl testy věcné správnosti reprezentativního vzorku operací a zhodnotil systémy dohledu a kontroly zavedené schvalujícími osobami orgánů a institucí.

| 10.2 | ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
  Vlastní hodnocení minimálních norem řízení a vnitřní kontroly stanovených pro rok 2005 pověřenými schvalujícími osobami, jež proběhla v Evropském parlamentu, ukazují, že systémy kontroly a dohledu zavedené schvalujícími osobami stále získávají na kvalitě a spolehlivosti, v závislosti na uplatňování akčních plánů a doporučení interního auditora. |
| --- | --- |

10.2

ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Vlastní hodnocení minimálních norem řízení a vnitřní kontroly stanovených pro rok 2005 pověřenými schvalujícími osobami, jež proběhla v Evropském parlamentu, ukazují, že systémy kontroly a dohledu zavedené schvalujícími osobami stále získávají na kvalitě a spolehlivosti, v závislosti na uplatňování akčních plánů a doporučení interního auditora.

| 10.3 | Předchozí audity provedené Účetním dvorem ukázaly, že zjištěné chyby neměly ani závažný charakter, ani nebyly způsobeny významnými nedostatky v kontrolních systémech. Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na připomínky z předchozích výročních zpráv jsou uvedeny v 
  tabulce 10.2
  . |
| --- | --- |

10.3

Předchozí audity provedené Účetním dvorem ukázaly, že zjištěné chyby neměly ani závažný charakter, ani nebyly způsobeny významnými nedostatky v kontrolních systémech. Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na připomínky z předchozích výročních zpráv jsou uvedeny v 
  tabulce 10.2
  .

| 10.3 | ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
  Viz odpověď v posledním sloupci tabulky 10.2. |
| --- | --- |

10.3

ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Viz odpověď v posledním sloupci tabulky 10.2.

| 10.3 | ODPOVĚĎ RADY
  Účetní dvůr v tabulce 10.2 uvádí opatření přijatá v návaznosti na předchozí připomínky, konkrétně proplácení dodatečné dovolené za kalendářní rok. Na jedné straně soudí, že generální sekretariát Rady přijal vhodná opatření s cílem postupně odstranit nahromaděné náhradní volno, ale na druhé straně uvádí, že vyplácení dodatečné dovolené za kalendářní rok, jež je nedílnou částí přijatých opatření, by mělo být zastaveno. |
| --- | --- |

10.3

ODPOVĚĎ RADY

Účetní dvůr v tabulce 10.2 uvádí opatření přijatá v návaznosti na předchozí připomínky, konkrétně proplácení dodatečné dovolené za kalendářní rok. Na jedné straně soudí, že generální sekretariát Rady přijal vhodná opatření s cílem postupně odstranit nahromaděné náhradní volno, ale na druhé straně uvádí, že vyplácení dodatečné dovolené za kalendářní rok, jež je nedílnou částí přijatých opatření, by mělo být zastaveno.

Generální sekretariát si je plně vědom toho, že některá vnitřní pravidla týkající se náhrady za práci mimo standardní pracovní dobu přesáhla rámec služebního řádu a jsou tedy „praeter legem“. Tato pravidla byla navržena v zájmu zohlednění dopadu zvláště náročné pracovní doby (především zasedání trvající dlouho do noci nebo zasedání během svátků) vynucené politickými závazky spojenými se zvláštní úlohou, kterou Rada hraje v legislativním procesu, na zdraví úředníků.

Na základě několika zásadních změn pracovních metod Rady však generální sekretariát Rady přijal celou řadu opatření zaměřených na nápravu odchylek, které v průběhu let vznikly. Cílem těchto zvláštních opatření je co nejrychlejší sladění pravidel a postupů generálního sekretariátu Rady se služebním řádem. Zároveň nemají mít tato opatření nepříznivé následky, které by mělo řešení založené výhradně na čerpání dovolené na provoz generálního sekretariátu Rady. Kromě toho zohledňují tato opatření oprávněná očekávání, která mají dotčení úředníci na základě dlouhodobě uplatňovaných předešlých pravidel generálního sekretariátu Rady a která ztěžují ospravedlnění náhlého zrušení uvedených postupů.

Opatření přijatá s cílem odstranit nahromaděnou dodatečnou dovolenou získanou před 31. prosincem 1997 která Účetní dvůr považuje za náležitá, lze shrnout takto:

| — | Výzva úředníkům, aby dobrovolně čerpali nahromaděné náhradní volno (sdělení pro zaměstnance č. 80/05 ze dne 17. května 2005), již vedla ke snížení počtu dní nahromaděného náhradního volna přibližně o jednu třetinu. |
| --- | --- |

—

Výzva úředníkům, aby dobrovolně čerpali nahromaděné náhradní volno (sdělení pro zaměstnance č. 80/05 ze dne 17. května 2005), již vedla ke snížení počtu dní nahromaděného náhradního volna přibližně o jednu třetinu.

| — | Zvláštní opatření za účelem odstranění zbývajícího nevyčerpaného volna byla oznámena ve sdělení pro zaměstnance č. 25/06 ze dne 10. února 2006 a potvrzena ve sdělení pro zaměstnance č. 115/06 ze dne 30. června 2006: |
| --- | --- |

—

Zvláštní opatření za účelem odstranění zbývajícího nevyčerpaného volna byla oznámena ve sdělení pro zaměstnance č. 25/06 ze dne 10. února 2006 a potvrzena ve sdělení pro zaměstnance č. 115/06 ze dne 30. června 2006:

| | — | povinné odstranění veškerého nahromaděného volna nad 25 dní, |
| --- | --- | --- |

—

povinné odstranění veškerého nahromaděného volna nad 25 dní,

| | — | odstranění během období maximálně 4 let (2006–2009) v poměru nejméně 25 % za rok, |
| --- | --- | --- |

—

odstranění během období maximálně 4 let (2006–2009) v poměru nejméně 25 % za rok,

| | — | odstranění se provede buď prostřednictvím čerpání dovolené, nebo proplacením, přičemž na konci roku bude automaticky proplacena část povinných 25 %, která nebyla vyčerpána formou „volného času“, |
| --- | --- | --- |

—

odstranění se provede buď prostřednictvím čerpání dovolené, nebo proplacením, přičemž na konci roku bude automaticky proplacena část povinných 25 %, která nebyla vyčerpána formou „volného času“,

| | — | zbývající nevyčerpané volno v době odchodu z generálního sekretariátu Rady bude proplaceno. |
| --- | --- | --- |

—

zbývající nevyčerpané volno v době odchodu z generálního sekretariátu Rady bude proplaceno.

Nakonec, jak bylo uvedeno výše, generální sekretariát Rady sdílí názor Účetního dvora, že stávající nahromaděné volno by mělo být odstraněno co nejdříve.

Tabulka 10.2 – Opatření přijatá v návaznosti na připomínky z předchozích výročních zpráv

| Připomínky | Podniknuté kroky | Potřeba dalších kroků? | Odpověď Parlamentu |
| --- | --- | --- | --- |
| Platba za nevybranou řádnou dovolenou |
| Výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, bod 9.18: |
| Dodatečná každoroční dovolená udělená před 31. prosincem 1997 jako náhrada za přesčasy je proplacena při odchodu do důchodu, pokud úředník tuto dodatečnou dovolenou nevyčerpal. Protože zaměstnanci zařazení do kategorie A a B nemají nárok na náhradu přesčasů, tyto platby nejsou v souladu s článkem 56 služebního řádu. | Generální sekretariát podniknul patřičné kroky s cílem postupně odstranit nahromaděné náhradní volno zaměstnanců kategorií A a B do 31. prosince 1997. | Od proplácení nevybrané dodatečné každoroční dovolené by se mělo upustit. | |
| Dodatečný penzijní program pro poslance Evropského parlamentu | | | Právní základ příspěvku Parlamentu do Penzijního fondu poslanců Evropského parlamentu, a.s.b.l. (neziskové organizace): |
| Výroční zpráva za rozpočtový rok 2002, body 9.17 až 9.20:
  Má-li pokračovat dodatečný penzijní program poslance Evropského parlamentu, musí se co nejdříve vytvořit adekvátní legislativní základ. V rámci programu by měla být stanovena jasná pravidla definující závazky a odpovědnosti Evropského parlamentu a poslanců Parlamentu, kteří jsou účastníky programu, v případě schodku. | Dodatečný penzijní programu je zmíněn v článku 27 statutu poslanců Evropského parlamentu přijatého Parlamentem dne 28. září 2005. Statut vstoupí v platnost prvním dnem funkčního období začínajícího v roce 2009. Nebyla stanovena jasná pravidla definující závazky a odpovědnosti Evropského parlamentu a poslanců, kteří jsou účastníky programu, v případě schodku. | Až do prvního dne funkčního období Evropského parlamentu začínajícího v roce 2009 není statut právně účinný a nemůže být právním základem pro příspěvek Parlamentu do penzijního fondu ASBL. Měla by se přijmout vhodná pravidla definující závazky a odpovědnosti Evropského parlamentu a poslanců, kteří jsou účastníky tohoto programu, v případě schodku. | Článek 27 statutu poslanců stanoví, že Penzijní fond„pokračuje ve své činnosti po nabytí účinnosti tohoto statutu, a to pro poslance nebo bývalé poslance, kteří již v tomto fondu nabyli práv“. Tím, že používá výraz „pokračuje“, uznává statut implicitně právní základ k Penzijnímu fondu rovněž pro období, které předchází vstupu statutu v platnost. Přechodné období od přijetí statutu rozhodnutím Evropského parlamentu dne 28. září 2005 až po vstup tohoto statutu v platnost v roce 2009 lze tedy považovat za pokryté článkem 27 statutu. Pokud jde o platný právní základ pro období předcházející přijetí statutu, je stanoven v odpovědi Parlamentu na bod 9.18 výroční zprávy Účetního dvora za rozpočtový rok 2002.

  Pravidla definující závazky a odpovědnost Evropského parlamentu a poslanců Parlamentu, kteří jsou účastníky systému, v případě schodku:

  Na své schůzi dne 30. listopadu 2005 prozkoumalo předsednictvo situaci dobrovolného penzijního fondu pro účely přijetí statutu poslanců. Při této příležitosti se zavázalo stanovit pravidla řídící příslušné vztahy a odpovědnost tohoto fondu a Parlamentu, a to na základě aktualizované nezávislé studie, po které boudou v rámci rozhodnutí týkajících se zavedení statutu poslanců, k jejichž přijetí bude předsednictvo vyzváno podle článku 24 tohoto statutu, přijata opatření nezbytná k zajištění vyplácení doplňkových důchodů po vstupu nového statutu v platnost v roce 2009. V blízké době bude vypsáno otevřené výběrové řízení na aktualizovanou nezávislou studii. Svou činnost také zahájila pracovní skupina odpovědná za zavedení prováděcích opatření ke statutu poslanců. |

Připomínky

Podniknuté kroky

Potřeba dalších kroků?

Odpověď Parlamentu

Platba za nevybranou řádnou dovolenou

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, bod 9.18:

Dodatečná každoroční dovolená udělená před 31. prosincem 1997 jako náhrada za přesčasy je proplacena při odchodu do důchodu, pokud úředník tuto dodatečnou dovolenou nevyčerpal. Protože zaměstnanci zařazení do kategorie A a B nemají nárok na náhradu přesčasů, tyto platby nejsou v souladu s článkem 56 služebního řádu.

Generální sekretariát podniknul patřičné kroky s cílem postupně odstranit nahromaděné náhradní volno zaměstnanců kategorií A a B do 31. prosince 1997.

Od proplácení nevybrané dodatečné každoroční dovolené by se mělo upustit.

Dodatečný penzijní program pro poslance Evropského parlamentu

Právní základ příspěvku Parlamentu do Penzijního fondu poslanců Evropského parlamentu, a.s.b.l. (neziskové organizace):

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2002, body 9.17 až 9.20:

Má-li pokračovat dodatečný penzijní program poslance Evropského parlamentu, musí se co nejdříve vytvořit adekvátní legislativní základ. V rámci programu by měla být stanovena jasná pravidla definující závazky a odpovědnosti Evropského parlamentu a poslanců Parlamentu, kteří jsou účastníky programu, v případě schodku.

Dodatečný penzijní programu je zmíněn v článku 27 statutu poslanců Evropského parlamentu přijatého Parlamentem dne 28. září 2005. Statut vstoupí v platnost prvním dnem funkčního období začínajícího v roce 2009. Nebyla stanovena jasná pravidla definující závazky a odpovědnosti Evropského parlamentu a poslanců, kteří jsou účastníky programu, v případě schodku.

Až do prvního dne funkčního období Evropského parlamentu začínajícího v roce 2009 není statut právně účinný a nemůže být právním základem pro příspěvek Parlamentu do penzijního fondu ASBL. Měla by se přijmout vhodná pravidla definující závazky a odpovědnosti Evropského parlamentu a poslanců, kteří jsou účastníky tohoto programu, v případě schodku.

Článek 27 statutu poslanců stanoví, že Penzijní fond„pokračuje ve své činnosti po nabytí účinnosti tohoto statutu, a to pro poslance nebo bývalé poslance, kteří již v tomto fondu nabyli práv“. Tím, že používá výraz „pokračuje“, uznává statut implicitně právní základ k Penzijnímu fondu rovněž pro období, které předchází vstupu statutu v platnost. Přechodné období od přijetí statutu rozhodnutím Evropského parlamentu dne 28. září 2005 až po vstup tohoto statutu v platnost v roce 2009 lze tedy považovat za pokryté článkem 27 statutu. Pokud jde o platný právní základ pro období předcházející přijetí statutu, je stanoven v odpovědi Parlamentu na bod 9.18 výroční zprávy Účetního dvora za rozpočtový rok 2002.

Pravidla definující závazky a odpovědnost Evropského parlamentu a poslanců Parlamentu, kteří jsou účastníky systému, v případě schodku:

Na své schůzi dne 30. listopadu 2005 prozkoumalo předsednictvo situaci dobrovolného penzijního fondu pro účely přijetí statutu poslanců. Při této příležitosti se zavázalo stanovit pravidla řídící příslušné vztahy a odpovědnost tohoto fondu a Parlamentu, a to na základě aktualizované nezávislé studie, po které boudou v rámci rozhodnutí týkajících se zavedení statutu poslanců, k jejichž přijetí bude předsednictvo vyzváno podle článku 24 tohoto statutu, přijata opatření nezbytná k zajištění vyplácení doplňkových důchodů po vstupu nového statutu v platnost v roce 2009. V blízké době bude vypsáno otevřené výběrové řízení na aktualizovanou nezávislou studii. Svou činnost také zahájila pracovní skupina odpovědná za zavedení prováděcích opatření ke statutu poslanců.

Legalita a správnost uskutečněných operací

| 10.4 | Audit Účetního dvora neodhalil žádné závažné chyby. |
| --- | --- |

10.4

Audit Účetního dvora neodhalil žádné závažné chyby.

Systémy dohledu a kontroly

| 10.5 | V roce 2005 měly všechny orgány a instituce systémy dohledu a kontroly splňující požadavky nového finančního nařízení. Některé orgány však plně nezavedly všechny standardy vnitřní kontroly (SVK) (1). |
| --- | --- |

10.5

V roce 2005 měly všechny orgány a instituce systémy dohledu a kontroly splňující požadavky nového finančního nařízení. Některé orgány však plně nezavedly všechny standardy vnitřní kontroly (SVK) (1).

| 10.5 | ODPOVĚĎ SOUDNÍHO DVORA
  V průběhu prvního pololetí roku 2006 správní orgán provedl hodnocení situace minimálních norem vnitřní kontroly. Toto hodnocení doprovázely návrhy na zlepšení stávajících systémů a byl vypracován akční plán, aby tato zlepšení byla v přiměřené lhůtě uskutečněna. |
| --- | --- |

10.5

ODPOVĚĎ SOUDNÍHO DVORA

V průběhu prvního pololetí roku 2006 správní orgán provedl hodnocení situace minimálních norem vnitřní kontroly. Toto hodnocení doprovázely návrhy na zlepšení stávajících systémů a byl vypracován akční plán, aby tato zlepšení byla v přiměřené lhůtě uskutečněna.

| 10.6 | V roce 2005 používaly všechny orgány pro výpočet odměn zaměstnanců počítačovou aplikaci NAP (Nouvelle Application Paie) vytvořenou v roce 2003 a řízenou úřadem pokladníka Komise (Paymaster Office – PMO). V roce 2005 byly odstraněny technické nedostatky zaznamenané v roce 2004, což minimalizovalo riziko chybného výpočtu různých složek odměn zaměstnanců. Orgány však systematicky nevyužívaly možností vykazování aplikace NAP k tomu, aby před provedením konečné platby ověřily všechny údaje týkající se konkrétní situace jednotlivých zaměstnanců (např. vyrovnávací příspěvky, úředníci přemísťovaní mezi orgány, povyšování a obecně údaje, které byly v NAP upravovány manuálně). S výjimkou Komise, v případě odměn vyplácených v Lucemburku, a Evropského hospodářského a sociálního výboru se pravidelné následné kontroly (kontroly ex post) neprováděly. Přestože finanční nařízení nestanoví následné kontroly jako povinné, zvýšily by spolehlivost správních postupů při řízení odměňování zaměstnanců a pomohly by odhalit možné nedostatky a chyby v systému. |
| --- | --- |

10.6

V roce 2005 používaly všechny orgány pro výpočet odměn zaměstnanců počítačovou aplikaci NAP (Nouvelle Application Paie) vytvořenou v roce 2003 a řízenou úřadem pokladníka Komise (Paymaster Office – PMO). V roce 2005 byly odstraněny technické nedostatky zaznamenané v roce 2004, což minimalizovalo riziko chybného výpočtu různých složek odměn zaměstnanců. Orgány však systematicky nevyužívaly možností vykazování aplikace NAP k tomu, aby před provedením konečné platby ověřily všechny údaje týkající se konkrétní situace jednotlivých zaměstnanců (např. vyrovnávací příspěvky, úředníci přemísťovaní mezi orgány, povyšování a obecně údaje, které byly v NAP upravovány manuálně). S výjimkou Komise, v případě odměn vyplácených v Lucemburku, a Evropského hospodářského a sociálního výboru se pravidelné následné kontroly (kontroly ex post) neprováděly. Přestože finanční nařízení nestanoví následné kontroly jako povinné, zvýšily by spolehlivost správních postupů při řízení odměňování zaměstnanců a pomohly by odhalit možné nedostatky a chyby v systému.

| 10.6 | ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
  Ve srovnání s předchůdci nabízí výplatní aplikace NAP skutečně větší možnosti, co se týče vykazování a extrakce údajů pro statistické a kontrolní účely. Avšak v roce 2005 nebylo možné rozvinout odborné znalosti nezbytné k tomu, aby je bylo možné plně využít. Z tohoto důvodu GŘ pro personál provádělo v roce 2005, stejně jako v předchozích letech, systematické kontroly zůstatků v účtárně a všechna rozhodnutí orgánů odpovědných ke jmenování (která mají na výplaty zásadní dopad) byla jednotlivě až do prosince 2005, dříve než byla vložena na výplatní listinu, podrobena kontrole. Kontroly zůstatků, které se provádějí u každé výplatní kategorie („centre de paie“), jsou zvláště efektivní při identifikaci anomálií vzniklých např. při převodech mezi institucemi. Konečně, údaje vložené do systému ručně jsou na účtárně podrobeny dvojí kontrole. |
| --- | --- |

10.6

ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Ve srovnání s předchůdci nabízí výplatní aplikace NAP skutečně větší možnosti, co se týče vykazování a extrakce údajů pro statistické a kontrolní účely. Avšak v roce 2005 nebylo možné rozvinout odborné znalosti nezbytné k tomu, aby je bylo možné plně využít. Z tohoto důvodu GŘ pro personál provádělo v roce 2005, stejně jako v předchozích letech, systematické kontroly zůstatků v účtárně a všechna rozhodnutí orgánů odpovědných ke jmenování (která mají na výplaty zásadní dopad) byla jednotlivě až do prosince 2005, dříve než byla vložena na výplatní listinu, podrobena kontrole. Kontroly zůstatků, které se provádějí u každé výplatní kategorie („centre de paie“), jsou zvláště efektivní při identifikaci anomálií vzniklých např. při převodech mezi institucemi. Konečně, údaje vložené do systému ručně jsou na účtárně podrobeny dvojí kontrole.

Navíc je pochybné, zda se možnosti, které NAP nabízí, dají náležitě využít k realizaci základního programu ověřování a kontroly před provedením konečné platby. To je jedním z důvodů, proč GŘ pro personál dospělo k názoru, že kontroly výplat by bylo možné zefektivnit, kdyby se prováděly ex post. V roce 2005 omezené zdroje a problémy spojené s zaváděním nového služebního řádu širokému využívání kontrol ex post zabránily, avšak od března 2006 již je systematický program těchto kontrol v činnosti.

| 10.6 | ODPOVĚĎ RADY
  Generální sekretariát Rady by rád upozornil, že omezené využívání řídicích nástrojů nové aplikace pro výpočet odměn zaměstnanců (NAP) bylo způsobeno podmínkami souvisejícími s NAP – aplikace NAP měla pouze několik nástrojů a k těm chyběla dokumentace a často špatně fungovaly. Generální sekretariát Rady považuje stávající nástroje (které Úřad pro správu a výplatu individuálních pohledávek sdělil uživatelům ve srozumitelné podobě teprve v květnu roku 2006) za velmi užitečné, jelikož představují způsob, jak kontrolovat výsledky, a odpovědný útvar je i přes nedostatek podkladové dokumentace využívá v co nejvyšší míře. |
| --- | --- |

10.6

ODPOVĚĎ RADY

Generální sekretariát Rady by rád upozornil, že omezené využívání řídicích nástrojů nové aplikace pro výpočet odměn zaměstnanců (NAP) bylo způsobeno podmínkami souvisejícími s NAP – aplikace NAP měla pouze několik nástrojů a k těm chyběla dokumentace a často špatně fungovaly. Generální sekretariát Rady považuje stávající nástroje (které Úřad pro správu a výplatu individuálních pohledávek sdělil uživatelům ve srozumitelné podobě teprve v květnu roku 2006) za velmi užitečné, jelikož představují způsob, jak kontrolovat výsledky, a odpovědný útvar je i přes nedostatek podkladové dokumentace využívá v co nejvyšší míře.

| 10.6 | ODPOVĚĎ KOMISE
  Každý pověřený schvalující úředník zavádí kontrolní postupy přizpůsobené konkrétní situaci jeho orgánu. Nikdy se nepočítalo s tím, že každý orgán bude systematicky používat všechny nabízené nástroje pro podávání zpráv. Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO) zpřístupnil zprávy na požádání každému schvalujícímu úředníkovi. |
| --- | --- |

10.6

ODPOVĚĎ KOMISE

Každý pověřený schvalující úředník zavádí kontrolní postupy přizpůsobené konkrétní situaci jeho orgánu. Nikdy se nepočítalo s tím, že každý orgán bude systematicky používat všechny nabízené nástroje pro podávání zpráv. Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO) zpřístupnil zprávy na požádání každému schvalujícímu úředníkovi.

Co se týče předběžných (ex ante) kontrol, PMO sestavil tabulky, jež se měly kontrolovat v roce 2002, kdy byl NAP uveden do praxe pro první skupinu zaměstnanců Komise, zdokumentoval to v roce 2003, kdy se NAP začal používat pro další skupiny a od té doby uplatňoval následné kontroly. Také tyto dokumenty byly zpřístupněny dalším orgánům a všichni uživatelé NAP dostali nedávno aktualizovaný dokument s popisem minimálních kontrol, které navrhl PMO.

Na základě nabytých zkušeností, zejména pokud jde o odměny vyplácené v Lucembursku, považuje PMO své současné kontroly za dostatečné a v této fázi nepředpokládá posílení svých následných (ex post) kontrol. Následné kontroly zaneprázdnily většinu nejzkušenějších pracovníků, které PMO plánuje využít v roce 2006 a 2007 k tomu, aby v novém IT systému na správu individuálních nároků (IRIS) pomohli vytvořit velký počet automatických předběžných (ex ante) kontrol. Hned po zprovoznění tohoto systému PMO přezkoumá svou strategii kontroly.

| 10.7 | Změněný služební řád, jenž vstoupil v platnost dne 1. května 2004, uvádí, že výdaje na ubytování vzniklé během služební cesty budou proplaceny po předložení průkazních dokladů až do maxima stanoveného pro každou zemi (článek 13 přílohy VII služebního řádu). V rozporu s tímto pravidlem stanovily všechny orgány a instituce s výjimkou Soudního dvora, Účetního dvora a veřejného ochránce práv ve svých interních pravidlech úhradu paušální částkou ve výši od 30 do 60 % maximální úhrady i zaměstnancům, kteří o nákladech vynaložených na ubytování nepředloží žádné doklady. Po zveřejnění výroční zprávy Evropského účetního dvora za rozpočtový rok 2004 Evropský hospodářský a sociální výbor svá interní pravidla v prosinci 2005 změnil, aby zajistil jejich soulad se služebním řádem. |
| --- | --- |

10.7

Změněný služební řád, jenž vstoupil v platnost dne 1. května 2004, uvádí, že výdaje na ubytování vzniklé během služební cesty budou proplaceny po předložení průkazních dokladů až do maxima stanoveného pro každou zemi (článek 13 přílohy VII služebního řádu). V rozporu s tímto pravidlem stanovily všechny orgány a instituce s výjimkou Soudního dvora, Účetního dvora a veřejného ochránce práv ve svých interních pravidlech úhradu paušální částkou ve výši od 30 do 60 % maximální úhrady i zaměstnancům, kteří o nákladech vynaložených na ubytování nepředloží žádné doklady. Po zveřejnění výroční zprávy Evropského účetního dvora za rozpočtový rok 2004 Evropský hospodářský a sociální výbor svá interní pravidla v prosinci 2005 změnil, aby zajistil jejich soulad se služebním řádem.

| 10.7 | ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
  Parlament čelí specifickým problémům v souvislosti se služebními cestami, a to vzhledem k povaze svých činností a jejich rozptýlení po třech pracovních místech. |
| --- | --- |

10.7

ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Parlament čelí specifickým problémům v souvislosti se služebními cestami, a to vzhledem k povaze svých činností a jejich rozptýlení po třech pracovních místech.

Uplatňování paušálního systému zohledňuje právní poradenství, které v této věci získalo předsednictvo Parlamentu formou výběrového řízení, a má za cíl nastolit přiměřenou rovnováhu mezi požadavky regulačního rámce a požadavky specifického pracovního prostředí tohoto orgánu. Zavedená zjednodušená ustanovení mimo jiné umožňují snížit správní náklady vzniklé řízením zvláště vysokého počtu služebních cest.

| 10.7 | ODPOVĚĎ RADY
  Generální sekretariát Rady vznesl tuto otázku na zasedání personálních ředitelů dne 26. ledna 2006. Z průběhu jednání jasně vyplynulo, že některé další orgány nejsou přesvědčeny, že je nutné, aby změnily své postupy. Generální sekretariát Rady předpokládá, že jednání v této otázce budou pokračovat s cílem dosáhnout řešení, které bude sladěno mezi jednotlivými orgány. |
| --- | --- |

10.7

ODPOVĚĎ RADY

Generální sekretariát Rady vznesl tuto otázku na zasedání personálních ředitelů dne 26. ledna 2006. Z průběhu jednání jasně vyplynulo, že některé další orgány nejsou přesvědčeny, že je nutné, aby změnily své postupy. Generální sekretariát Rady předpokládá, že jednání v této otázce budou pokračovat s cílem dosáhnout řešení, které bude sladěno mezi jednotlivými orgány.

| 10.7 | ODPOVĚĎ KOMISE
  Příručka ke služebním cestám, tj. interní předpis Komise, který upravuje služební cesty jejích zaměstnanců, se v současnosti přepracovává tak, aby se v ní náležitě promítla připomínka Účetního dvora. Přijetí nového předpisu se plánuje na počátek roku 2007. |
| --- | --- |

10.7

ODPOVĚĎ KOMISE

Příručka ke služebním cestám, tj. interní předpis Komise, který upravuje služební cesty jejích zaměstnanců, se v současnosti přepracovává tak, aby se v ní náležitě promítla připomínka Účetního dvora. Přijetí nového předpisu se plánuje na počátek roku 2007.

| 10.7 | ODPOVĚĎ VÝBORU REGIONŮ
  Pokud jde o náklady vzniklé na služebních cestách, Výbor regionů zohlednil komentář Účetního dvora, a tudíž v roce 2005 zaměstnancům, kteří nepředložili doklad o vzniklých výdajích na ubytování, neproplatil žádné paušální částky. Interní předpisy Výboru regionů týkající se služebních cest budou v roce 2006 pozměněny a toto pravidlo bude formálně uvedeno v pokynech pro služební cesty. |
| --- | --- |

10.7

ODPOVĚĎ VÝBORU REGIONŮ

Pokud jde o náklady vzniklé na služebních cestách, Výbor regionů zohlednil komentář Účetního dvora, a tudíž v roce 2005 zaměstnancům, kteří nepředložili doklad o vzniklých výdajích na ubytování, neproplatil žádné paušální částky. Interní předpisy Výboru regionů týkající se služebních cest budou v roce 2006 pozměněny a toto pravidlo bude formálně uvedeno v pokynech pro služební cesty.

Specifické připomínky

| 10.8 | Následující oddíl se zabývá specifickými připomínkami týkajícími se jednotlivých orgánů a institucí. |
| --- | --- |

10.8

Následující oddíl se zabývá specifickými připomínkami týkajícími se jednotlivých orgánů a institucí.

Parlament

| 10.9 | Podobně jako v minulosti (viz bod 9.16 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004) byly zjištěny nedostatky v systémech dohledu a kontroly týkajících se výplaty příspěvků poslancům Evropského parlamentu. |
| --- | --- |

10.9

Podobně jako v minulosti (viz bod 9.16 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004) byly zjištěny nedostatky v systémech dohledu a kontroly týkajících se výplaty příspěvků poslancům Evropského parlamentu.

| 10.9 | ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
  Na základě poznámek Účetního dvora týkajících se roku 2004 bude informační aplikace určená k vyplácení příspěvků při ukončení mandátu, která je v současné době vyvíjena, v budoucnu obsahovat údaj pro příjemce o podmínkách zachování nároku na příspěvek. Tato otázka bude rovněž prozkoumána v rámci prací týkajících se uplatňování statutu poslanců. |
| --- | --- |

10.9

ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Na základě poznámek Účetního dvora týkajících se roku 2004 bude informační aplikace určená k vyplácení příspěvků při ukončení mandátu, která je v současné době vyvíjena, v budoucnu obsahovat údaj pro příjemce o podmínkách zachování nároku na příspěvek. Tato otázka bude rovněž prozkoumána v rámci prací týkajících se uplatňování statutu poslanců.

Co se týče výdajů na asistenční příspěvky, viz odpověď na bod 10.10.

| 10.10 | Předsednictvo (orgán sestávající z předsedy Parlamentu a 14 místopředsedů) změnilo v roce 2004 pravidla upravující výplatu asistenčních příspěvků. Byla zavedena nová ustanovení o předkládání průkazních dokladů poslanci EP. Povinnosti plynoucí z nových ustanovení poslancům objasnilo a vysvětlilo sdělení kvestorů z července 2005, které od poslanců požaduje, aby do 1. listopadu 2005 předložili písemné doklady o využití svých příspěvků. Do konce listopadu bylo předloženo méně než 20 % požadovaných dokladů. V lednu 2006 posunuli kvestoři termín na 17. března 2006. Pozměněná pravidla nebyla tedy v roce 2005 odpovídajícím způsobem zavedena a platby poskytovatelům služeb nebo platby asistentům prostřednictvím osob pověřených prováděním plateb (2) se i nadále nezakládaly na vhodných průkazních dokladech, jako jsou faktury placené poslancem EP a podrobná zdůvodnění výdajů osoby pověřené prováděním plateb. |
| --- | --- |

10.10

Předsednictvo (orgán sestávající z předsedy Parlamentu a 14 místopředsedů) změnilo v roce 2004 pravidla upravující výplatu asistenčních příspěvků. Byla zavedena nová ustanovení o předkládání průkazních dokladů poslanci EP. Povinnosti plynoucí z nových ustanovení poslancům objasnilo a vysvětlilo sdělení kvestorů z července 2005, které od poslanců požaduje, aby do 1. listopadu 2005 předložili písemné doklady o využití svých příspěvků. Do konce listopadu bylo předloženo méně než 20 % požadovaných dokladů. V lednu 2006 posunuli kvestoři termín na 17. března 2006. Pozměněná pravidla nebyla tedy v roce 2005 odpovídajícím způsobem zavedena a platby poskytovatelům služeb nebo platby asistentům prostřednictvím osob pověřených prováděním plateb (2) se i nadále nezakládaly na vhodných průkazních dokladech, jako jsou faktury placené poslancem EP a podrobná zdůvodnění výdajů osoby pověřené prováděním plateb.

| 10.10 | ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
  Sdělení kvestorů bylo možné zaslat poslancům až koncem června 2005. Po rozšíření EU-10 a parlamentních volbách v roce 2004 se všemi jejich důsledky není překvapením, že se lhůta 1. listopadu 2005 ukázala příliš krátkou. Úkol správy poskytovat informace se rovněž ukázal obtížným, a to z důvodu složitosti pravidel, vnitrostátních povinností, které se v každém z 25 členských států liší, a velkého množství jazyků, se kterými je třeba pracovat. |
| --- | --- |

10.10

ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Sdělení kvestorů bylo možné zaslat poslancům až koncem června 2005. Po rozšíření EU-10 a parlamentních volbách v roce 2004 se všemi jejich důsledky není překvapením, že se lhůta 1. listopadu 2005 ukázala příliš krátkou. Úkol správy poskytovat informace se rovněž ukázal obtížným, a to z důvodu složitosti pravidel, vnitrostátních povinností, které se v každém z 25 členských států liší, a velkého množství jazyků, se kterými je třeba pracovat.

Kvestoři proto prodloužili lhůtu pro předkládání průkazních dokumentů poprvé v lednu 2006 a podruhé v dubnu 2006. Uplatňování pozměněných pravidel nicméně začalo v roce 2005. Části pravidel byly plně uplatňovány od počátku roku 2005, např. povinnost poslanců předkládat doklady o jejich registraci v systému sociálního zabezpečení a úrazového pojištění během tří měsíců od nabytí platnosti pracovní smlouvy. V polovině roku 2006 bylo předáno přibližně 54 % faktur od poskytovatelů služeb za období od července 2004 do června 2005. Požadované dokumenty předložilo za toto období okolo 29 % osob pověřených prováděním plateb.

Rada

| 10.11 | Rada reformovala svůj systém proplácení cestovních výdajů zástupců členů Rady rozhodnutím 190/2003 s účinností od 1. ledna 2004. Náhrada se proplácí v rámci limitu pevně stanoveného přídělu pro každý členský stát. Platba všem členským státům probíhá ve dvou splátkách ročně: jedna v lednu, druhá v červenci. Před koncem února poskytne každý členský stát generálnímu sekretariátu přehled, v němž uvede, jak využil celkové prostředky, které mu byly přiděleny během uplynulého roku. Nevyužité sumy a částky, k nimž nebyly předloženy žádné průkazní doklady, se odečtou od částek, které mají být zaplaceny v příští splátce. Účetní dvůr zjistil, že tento nový systém výrazně snižuje administrativní zátěž Rady spojenou s proplácením výdajů zástupců, ale že kontroly platnosti přehledů členských států před platbou červencové splátky roku 2005 nebyly dostatečné. |
| --- | --- |

10.11

Rada reformovala svůj systém proplácení cestovních výdajů zástupců členů Rady rozhodnutím 190/2003 s účinností od 1. ledna 2004. Náhrada se proplácí v rámci limitu pevně stanoveného přídělu pro každý členský stát. Platba všem členským státům probíhá ve dvou splátkách ročně: jedna v lednu, druhá v červenci. Před koncem února poskytne každý členský stát generálnímu sekretariátu přehled, v němž uvede, jak využil celkové prostředky, které mu byly přiděleny během uplynulého roku. Nevyužité sumy a částky, k nimž nebyly předloženy žádné průkazní doklady, se odečtou od částek, které mají být zaplaceny v příští splátce. Účetní dvůr zjistil, že tento nový systém výrazně snižuje administrativní zátěž Rady spojenou s proplácením výdajů zástupců, ale že kontroly platnosti přehledů členských států před platbou červencové splátky roku 2005 nebyly dostatečné.

| 10.11 | ODPOVĚĎ RADY
  Na základě zprávy útvaru vnitřní kontroly generálního sekretariátu Rady o fungování nového systému cestovních výdajů delegátů členů Rady jeden rok po jeho zavedení v roce 2004 nyní generální sekretariát Rady systém přezkoumává. |
| --- | --- |

10.11

ODPOVĚĎ RADY

Na základě zprávy útvaru vnitřní kontroly generálního sekretariátu Rady o fungování nového systému cestovních výdajů delegátů členů Rady jeden rok po jeho zavedení v roce 2004 nyní generální sekretariát Rady systém přezkoumává.

Komise (3)

| 10.12 | Při platbách různých druhů rodinných přídavků se vychází z informací předkládaných zaměstnanci. Od zaměstnanců, kteří pobírají příspěvek na domácnost a nemají žádné nezaopatřené děti, se obvykle nevyžaduje, aby tyto informace aktualizovali. Ve skutečnosti neexistuje žádný důkaz, že by 676 z 1 605 dotčených zaměstnanců Komise sídlících v Bruselu bylo někdy požádáno o potvrzení či aktualizaci svých původních prohlášení. Byly prováděny nedostatečné kontroly případů, kdy zaměstnanci mohli dostávat přídavky na nezaopatřené dítě od členského státu. Pokud tomu tak bylo, měly se tyto přídavky odečíst od přídavků vyplácených podle služebního řádu. |
| --- | --- |

10.12

Při platbách různých druhů rodinných přídavků se vychází z informací předkládaných zaměstnanci. Od zaměstnanců, kteří pobírají příspěvek na domácnost a nemají žádné nezaopatřené děti, se obvykle nevyžaduje, aby tyto informace aktualizovali. Ve skutečnosti neexistuje žádný důkaz, že by 676 z 1 605 dotčených zaměstnanců Komise sídlících v Bruselu bylo někdy požádáno o potvrzení či aktualizaci svých původních prohlášení. Byly prováděny nedostatečné kontroly případů, kdy zaměstnanci mohli dostávat přídavky na nezaopatřené dítě od členského státu. Pokud tomu tak bylo, měly se tyto přídavky odečíst od přídavků vyplácených podle služebního řádu.

| 10.12 | ODPOVĚĎ KOMISE
  U každého druhu rodinných přídavků se používá zvláštní strategie kontroly. |
| --- | --- |

10.12

ODPOVĚĎ KOMISE

U každého druhu rodinných přídavků se používá zvláštní strategie kontroly.

Co se týče příspěvku na domácnost, výsledky kontroly se systematicky zaznamenávají až od roku 2002.

Co se týče pracovníků v Bruselu, až dosud prováděla Komise kontroly vzorků na základě hodnocení rizik. Všechny zde uvedené případy budou ovšem v příštích dvou letech prověřeny v rámci řádné prověrky všech zaměstnanců. Obecně platí, že složky je třeba ověřovat nejméně každé čtyři roky, aby se dodržela pětiletá lhůta pro vymáhání, kterou stanoví článek 83 služebního řádu.

Pokud jde o dětské přídavky vyplácené na úrovni členských států, předpokládá se využití téhož kontrolního mechanismu, jaký byl popsán výše v souvislosti s příspěvky na domácnost.

Soudní dvůr

| 10.13 | V bodě 9.21 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004 Účetní dvůr upozornil, že vedoucí servisu interního auditu je zodpovědný za předběžné (ex ante) ověřování operací schvalujících osob. Tatáž situace byla zaznamenána v rozpočtovém roce 2005. Účast vedoucího servisu interního auditu na provádění finančních operací není slučitelná se zásadou úplné nezávislosti, v souladu s níž by měl interní auditor podle článku 86 finančního nařízení plnit své auditní povinnosti. |
| --- | --- |

10.13

V bodě 9.21 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004 Účetní dvůr upozornil, že vedoucí servisu interního auditu je zodpovědný za předběžné (ex ante) ověřování operací schvalujících osob. Tatáž situace byla zaznamenána v rozpočtovém roce 2005. Účast vedoucího servisu interního auditu na provádění finančních operací není slučitelná se zásadou úplné nezávislosti, v souladu s níž by měl interní auditor podle článku 86 finančního nařízení plnit své auditní povinnosti.

| 10.13 | ODPOVĚĎ SOUDNÍHO DVORA
  Jak již bylo uvedeno v odpovědi poskytnuté k bodu 9.21 výroční zprávy pro rok 2004, činnosti kontroly ex ante, jakož i vnitřního auditu jsou zajišťovány různými osobami v rámci správního útvaru, kontrolovanými jediným úředníkem, který je rovněž nazýván vnitřním auditorem. Tato správní struktura byla původně přijata s ohledem na velikost Soudního dvora a z důvodu nedostatku zaměstnanců specializovaných na úkoly kontroly a finanční správy. Mimoto se vycházelo z toho, že správní odpovědnost svěřená vnitřnímu auditorovi spočívající v řízení malé skupiny kontrolních zaměstnanců v ničem nenarušuje jeho nezávislost při vedení jeho poslání auditu. |
| --- | --- |

10.13

ODPOVĚĎ SOUDNÍHO DVORA

Jak již bylo uvedeno v odpovědi poskytnuté k bodu 9.21 výroční zprávy pro rok 2004, činnosti kontroly ex ante, jakož i vnitřního auditu jsou zajišťovány různými osobami v rámci správního útvaru, kontrolovanými jediným úředníkem, který je rovněž nazýván vnitřním auditorem. Tato správní struktura byla původně přijata s ohledem na velikost Soudního dvora a z důvodu nedostatku zaměstnanců specializovaných na úkoly kontroly a finanční správy. Mimoto se vycházelo z toho, že správní odpovědnost svěřená vnitřnímu auditorovi spočívající v řízení malé skupiny kontrolních zaměstnanců v ničem nenarušuje jeho nezávislost při vedení jeho poslání auditu.

Nicméně, s přihlédnutím k poznámkám formulovaným v tomto ohledu kontrolním orgánem a orgánem pro absolutorium správa Soudního dvora v rámci předběžného odhadu příjmů a výdajů pro období roku 2007 navrhla změnit tuto organizaci vytvořením správního útvaru výlučně příslušného pro kontrolu, pro který by byla za tímto účelem vytvořena dvě nová pracovní místa (rada pro zajištění jeho správy a asistent pro podporu skupiny pověřené kontrolami). Tato nová správní struktura by tak mohla být zavedena v příštích měsících.

| 10.14 | Ve druhé polovině roku 2005 provedl interní auditor některé konkrétní audity a zabýval se doporučeními pro příslušné útvary. V době auditu Účetního dvora však nebyly žádné zprávy interního auditora k dispozici. |
| --- | --- |

10.14

Ve druhé polovině roku 2005 provedl interní auditor některé konkrétní audity a zabýval se doporučeními pro příslušné útvary. V době auditu Účetního dvora však nebyly žádné zprávy interního auditora k dispozici.

| 10.14 | ODPOVĚĎ SOUDNÍHO DVORA
  Při setkání auditora Účetního dvora v dubnu 2006 s vnitřním auditem Soudního dvora bylo dohodnuto, že kopie zpráv o auditech uskutečněných v roce 2005 mu bude moci být oficiálně předána po jejich předání předsedovi Soudního dvora. K tomuto předání došlo v květnu 2006 a příslušné službě Účetního dvora byla zaslána kopie zpráv. |
| --- | --- |

10.14

ODPOVĚĎ SOUDNÍHO DVORA

Při setkání auditora Účetního dvora v dubnu 2006 s vnitřním auditem Soudního dvora bylo dohodnuto, že kopie zpráv o auditech uskutečněných v roce 2005 mu bude moci být oficiálně předána po jejich předání předsedovi Soudního dvora. K tomuto předání došlo v květnu 2006 a příslušné službě Účetního dvora byla zaslána kopie zpráv.

Účetní dvůr

| 10.15 | Účetní dvůr kontroluje nezávislá externí auditorská firma, která vydala „osvědčení o správnosti a spolehlivosti účetní závěrky za rozpočtový rok 2005“ doplněné „zprávou o administrativních a účetních postupech, řádnosti finančního řízení a systému vnitřní kontroly“. Ve zprávě se uvádí, že podle názoru auditora zajišťují stávající pravidla vnitřní kontroly uspokojivé dosažení provozních cílů, spolehlivé sestavení účetní závěrky a plnění legislativního rámce. Osvědčení a zpráva budou zveřejněny v Úředním věstníku. |
| --- | --- |

10.15

Účetní dvůr kontroluje nezávislá externí auditorská firma, která vydala „osvědčení o správnosti a spolehlivosti účetní závěrky za rozpočtový rok 2005“ doplněné „zprávou o administrativních a účetních postupech, řádnosti finančního řízení a systému vnitřní kontroly“. Ve zprávě se uvádí, že podle názoru auditora zajišťují stávající pravidla vnitřní kontroly uspokojivé dosažení provozních cílů, spolehlivé sestavení účetní závěrky a plnění legislativního rámce. Osvědčení a zpráva budou zveřejněny v Úředním věstníku.

Evropský hospodářský a sociální výbor

| 10.16 | Vytvoření oddělení zodpovědného za koordinaci finančních a smluvních činností pro společné útvary Evropského hospodářského a sociálního výboru a Výboru regionů v průběhu roku 2005 zlepšilo roční plánování zadávání zakázek a poskytlo provozním oddělením pokyny k veřejným soutěžím. Přesto se však nadále vyskytovaly některé nedostatky týkající se provozního řízení jistých postupů zadávání zakázek (např. příliš málo času na ověření návrhů složitých smluv) a koordinační postupy mezi novým oddělením a provozními odděleními nebyly jasně definovány. |
| --- | --- |

10.16

Vytvoření oddělení zodpovědného za koordinaci finančních a smluvních činností pro společné útvary Evropského hospodářského a sociálního výboru a Výboru regionů v průběhu roku 2005 zlepšilo roční plánování zadávání zakázek a poskytlo provozním oddělením pokyny k veřejným soutěžím. Přesto se však nadále vyskytovaly některé nedostatky týkající se provozního řízení jistých postupů zadávání zakázek (např. příliš málo času na ověření návrhů složitých smluv) a koordinační postupy mezi novým oddělením a provozními odděleními nebyly jasně definovány.

| 10.16 | ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ |
| --- | --- |

10.16

ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ

Výbory vítají, že Dvůr uznává, že se roční plánování nákupu zlepšilo a že provozní služby těžily z jasného vedení v souvislosti s výběrovými řízeními. V roce 2005 provozní služby a nové oddělení zabývající se financemi a smlouvami ve společných službách EHSV/VR schválily koordinační postupy a zveřejnily je na intranetu. Na základě získaných zkušeností mohou být v druhé polovině roku vydány podrobnější pokyny. Kromě toho byli v roce 2006 kontroloři systematicky zapojováni do počátečních fází zadávání veřejných zakázek a 28 modelových dokumentů pro zadávání veřejných zakázek bylo schváleno právními službami a zveřejněno na intranetu.

Výbor regionů

| 10.17 | Poznámky v bodu 10.16 se týkají také Výboru regionů. |
| --- | --- |

10.17

Poznámky v bodu 10.16 se týkají také Výboru regionů.

| 10.18 | V návaznosti na audit Účetního dvora k prohlášení o věrohodnosti (DAS) za rok 2004 a na dva interní audity požádala správa Výboru regionů některé příjemce platových převodů s opravným koeficientem, aby předložili dodatečné průkazní doklady. Několik převodů, které se před květnem 2004 neprováděly pravidelně a/nebo k nimž příjemci nepředložili dostačující průkazní doklady, bylo pozastaveno. Správa v roce 2005 nevymohla žádné přeplatky, ačkoli podle článku 85 služebního řádu „musí být všechny přeplatky vráceny, jestliže příjemce věděl, že k vyplacení nebyl žádný řádný důvod, nebo jestliže skutečnost vzniku přeplatku byla natolik zjevná, že si jí musel být vědom“. |
| --- | --- |

10.18

V návaznosti na audit Účetního dvora k prohlášení o věrohodnosti (DAS) za rok 2004 a na dva interní audity požádala správa Výboru regionů některé příjemce platových převodů s opravným koeficientem, aby předložili dodatečné průkazní doklady. Několik převodů, které se před květnem 2004 neprováděly pravidelně a/nebo k nimž příjemci nepředložili dostačující průkazní doklady, bylo pozastaveno. Správa v roce 2005 nevymohla žádné přeplatky, ačkoli podle článku 85 služebního řádu „musí být všechny přeplatky vráceny, jestliže příjemce věděl, že k vyplacení nebyl žádný řádný důvod, nebo jestliže skutečnost vzniku přeplatku byla natolik zjevná, že si jí musel být vědom“.

| 10.18 | ODPOVĚĎ VÝBORU REGIONŮ
  Interní audit platových převodů, o nějž požádal generální tajemník, byl dokončen teprve v únoru 2006 a kopie jeho závěrů byla zaslána Účetnímu dvoru. Správní oddělení nyní pracuje na zpětném získání přeplatků, které se týká omezeného počtu úředníků. Většina doporučení vyplývajících z auditu již byla realizována. |
| --- | --- |

10.18

ODPOVĚĎ VÝBORU REGIONŮ

Interní audit platových převodů, o nějž požádal generální tajemník, byl dokončen teprve v únoru 2006 a kopie jeho závěrů byla zaslána Účetnímu dvoru. Správní oddělení nyní pracuje na zpětném získání přeplatků, které se týká omezeného počtu úředníků. Většina doporučení vyplývajících z auditu již byla realizována.

Evropský veřejný ochránce práv a evropský inspektor ochrany údajů

| 10.19 | Z auditu nevzešly žádné závažné připomínky. |
| --- | --- |

10.19

Z auditu nevzešly žádné závažné připomínky.

Celkové závěry

| 10.20 | Všechny orgány a instituce provedly zlepšení, jejichž cílem bylo upravit systémy dohledu a kontroly tak, aby vyhovovaly požadavkům nového finančního nařízení. Audit Účetního dvora zjistil, že systémy dohledu a kontroly jsou nehledě na nedostatky uvedené v předcházejících bodech vhodné pro řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací zachycených na účtech administrativních výdajů orgánů a institucí. Audit Účetního dvora neodhalil závažné chyby, které by nepříznivě ovlivnily legalitu a správnost administrativních výdajů. |
| --- | --- |

10.20

Všechny orgány a instituce provedly zlepšení, jejichž cílem bylo upravit systémy dohledu a kontroly tak, aby vyhovovaly požadavkům nového finančního nařízení. Audit Účetního dvora zjistil, že systémy dohledu a kontroly jsou nehledě na nedostatky uvedené v předcházejících bodech vhodné pro řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací zachycených na účtech administrativních výdajů orgánů a institucí. Audit Účetního dvora neodhalil závažné chyby, které by nepříznivě ovlivnily legalitu a správnost administrativních výdajů.

Zvláštní zprávy vydané od zveřejnění poslední výroční zprávy

| 10.21 | Zvláštní zpráva č. 9/2006 k výdajům na překlady v Komisi, Parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

10.21

Zvláštní zpráva č. 9/2006 k výdajům na překlady v Komisi, Parlamentu a Radě.

AGENTURY EVROPSKÉ UNIE

| 10.22 | Audit agentur Evropské unie (dále jen „agentur“) je předmětem specifických výročních zpráv. Za rozpočtový rok 2005 provedl Účetní dvůr audit 18 agentur. Rozpočet agentur činil v roce 2005 celkově 926,8 milionu EUR, zatímco v roce 2004 to bylo 885,3 milionu EUR. Počet schválených pracovních míst všech agentur vzrostl z 2 233 v roce 2004 na 2 644 v roce 2005. Hlavní údaje o agenturách jsou uvedeny v 
  tabulce 10.3
  . |
| --- | --- |

10.22

Audit agentur Evropské unie (dále jen „agentur“) je předmětem specifických výročních zpráv. Za rozpočtový rok 2005 provedl Účetní dvůr audit 18 agentur. Rozpočet agentur činil v roce 2005 celkově 926,8 milionu EUR, zatímco v roce 2004 to bylo 885,3 milionu EUR. Počet schválených pracovních míst všech agentur vzrostl z 2 233 v roce 2004 na 2 644 v roce 2005. Hlavní údaje o agenturách jsou uvedeny v 
  tabulce 10.3
  .

| 10.22 | ODPOVĚĎ KOMISE
  Agentury jsou nezávislé a jejich správní výdaje podléhají zvláštnímu postupu udělení absolutoria. Připomínky Účetního dvora jsou tedy věcí samotných agentur. Pokud o to požádají, Komise jim poskytuje pomoc a podporu, například jim pomáhá pochopit a vykládat pravidla a zavádět vnitřní kontrolní mechanismy. |
| --- | --- |

10.22

ODPOVĚĎ KOMISE

Agentury jsou nezávislé a jejich správní výdaje podléhají zvláštnímu postupu udělení absolutoria. Připomínky Účetního dvora jsou tedy věcí samotných agentur. Pokud o to požádají, Komise jim poskytuje pomoc a podporu, například jim pomáhá pochopit a vykládat pravidla a zavádět vnitřní kontrolní mechanismy.

Tabulka 10.3 – Agentury Evropské unie – základní údaje

| Agentury Evropské unie | Sídlo | Rok zřízení | Rozpočet (4)

  (v mil. EUR) | Počet schválených pracovních míst |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2005 | 2004 | 2005 |
| Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání | Soluň | 1975 | 16,6 | 16,6 | 88 | 91 |
| Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek | Dublin | 1975 | 18,1 | 18,8 | 91 | 94 |
| Evropská agentura pro životní prostředí | Kodaň | 1990 | 33,6 | 32,1 | 115 | 115 |
| Evropská nadace odborného vzdělávání | Turín | 1990 | 18,4 | 26,7 | 104 | 104 |
| Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost | Lisabon | 1993 | 12,2 | 13 | 77 | 77 |
| Evropská agentura pro léčivé přípravky | Londýn | 1993 | 99,1 | 110,1 | 314 | 379 |
| Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie | Lucemburk | 1994 | 29,8 | 28,4 | 181 | 181 |
| Odrůdový úřad Společenství | Angers | 1994 | 11,3 | 10,5 | 38 | 38 |
| Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu | Alicante | 1994 | 190 | 218,4 | 675 | 675 |
| Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | Bilbao | 1995 | 10,7 | 13,4 | 38 | 40 |
| Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie | Vídeň | 1997 | 7,9 | 8,2 | 34 | 37 |
| Evropská agentura pro obnovu | Soluň | 2000 | 374,6 | 276,5 | 114 | 114 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 9,3 | 13 | 76 | 87 |
| Evropská agentura pro letectví bezpečnost | Kolín | 2002 | 11,3 | 57,5 | 95 | 200 |
| Evropská agentura pro námořní bezpečnost | Lisabon (5) | 2002 | 13,3 | 35,3 | 55 | 95 |
| Evropský úřad pro bezpečnost potravin | Parma | 2002 | 29,1 | 36,7 | 138 | 194 |
| Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací | Heraklion (6) | 2003 | — | 6,8 | — | 38 |
| Evropská agentura pro železnice (7) | Valenciennes | 2003 | — | — | — | — |
| Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí | Stockholm | 2005 | — | 4,8 | — | 85 |
| Celkem | 885,3 | 926,8 | 2 233 | 2 644 |

Agentury Evropské unie

Sídlo

Rok zřízení

Rozpočet (4)

(v mil. EUR)

Počet schválených pracovních míst

2004

2005

2004

2005

Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání

Soluň

1975

16,6

16,6

88

91

Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek

Dublin

1975

18,1

18,8

91

94

Evropská agentura pro životní prostředí

Kodaň

1990

33,6

32,1

115

115

Evropská nadace odborného vzdělávání

Turín

1990

18,4

26,7

104

104

Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost

Lisabon

1993

12,2

13

77

77

Evropská agentura pro léčivé přípravky

Londýn

1993

99,1

110,1

314

379

Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie

Lucemburk

1994

29,8

28,4

181

181

Odrůdový úřad Společenství

Angers

1994

11,3

10,5

38

38

Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu

Alicante

1994

190

218,4

675

675

Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

Bilbao

1995

10,7

13,4

38

40

Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie

Vídeň

1997

7,9

8,2

34

37

Evropská agentura pro obnovu

Soluň

2000

374,6

276,5

114

114

Eurojust

Haag

2002

9,3

13

76

87

Evropská agentura pro letectví bezpečnost

Kolín

2002

11,3

57,5

95

200

Evropská agentura pro námořní bezpečnost

Lisabon (5)

2002

13,3

35,3

55

95

Evropský úřad pro bezpečnost potravin

Parma

2002

29,1

36,7

138

194

Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací

Heraklion (6)

2003

—

6,8

—

38

Evropská agentura pro železnice (7)

Valenciennes

2003

—

—

—

—

Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí

Stockholm

2005

—

4,8

—

85

Celkem

885,3

926,8

2 233

2 644

| 10.23 | Plnění rozpočtu mnoha agentur se vyznačuje omezeným využíváním prostředků. Tento jev je zejména důsledkem programování, které nebere v úvahu organizační kapacitu agentur. Omezené využití rozpočtových prostředků kontrastuje s velkými pokladními rezervami, kterými některé z agentur disponují. Účetní dvůr konstatoval, že Komise při vyplácení prostředků agenturám ne vždy respektuje pravidlo požadující, aby převody prostředků vycházely z pravidelných a zdůvodněných odhadů potřeby hotovosti jednotlivých agentur. |
| --- | --- |

10.23

Plnění rozpočtu mnoha agentur se vyznačuje omezeným využíváním prostředků. Tento jev je zejména důsledkem programování, které nebere v úvahu organizační kapacitu agentur. Omezené využití rozpočtových prostředků kontrastuje s velkými pokladními rezervami, kterými některé z agentur disponují. Účetní dvůr konstatoval, že Komise při vyplácení prostředků agenturám ne vždy respektuje pravidlo požadující, aby převody prostředků vycházely z pravidelných a zdůvodněných odhadů potřeby hotovosti jednotlivých agentur.

| 10.23 | ODPOVĚĎ KOMISE
  Na nedostatky v plnění rozpočtu v agenturách systematicky upozorňovaly audity prováděné útvarem interního auditu (IAS), který plní úlohu interního revizora účtů agentur. |
| --- | --- |

10.23

ODPOVĚĎ KOMISE

Na nedostatky v plnění rozpočtu v agenturách systematicky upozorňovaly audity prováděné útvarem interního auditu (IAS), který plní úlohu interního revizora účtů agentur.

Podle článku 50 rámcového finančního nařízení (ES) č. 2343/2002 každý subjekt „podává Komisi žádosti o vyplacení celé subvence Společenství nebo její části společně s pokladní prognózou za podmínek a v odstupech dohodnutých s Komisí“. Obecně platí, že Komise provádí výplatu v tranších. Jakmile Komise obdrží od agentur roční vyúčtování schválené jejich správní radou, musí vymáhat částky, které nebyly vynaloženy. Komise však pozorně prozkoumá případy, na které upozornil Účetní dvůr, a v případě potřeby připomene pověřeným schvalujícím osobám, které jsou oprávněné schvalovat žádosti agentur, jak mají postupovat.

| 10.24 | Několik agentur nevyhodnocovalo provozní rizika. Pokud jde o postupy přijímání zaměstnanců a udílení zakázek, Účetní dvůr opět zjistil několik nedostatků spočívajících v nerespektování zásady transparentnosti rozhodování. Účetní dvůr má za to, že interní auditor Komise, jenž je současně interním auditorem všech agentur financovaných z prostředků Společenství, by měl i nadále vyvíjet úsilí zaměřené na posílení systémů vnitřní kontroly agentur. |
| --- | --- |

10.24

Několik agentur nevyhodnocovalo provozní rizika. Pokud jde o postupy přijímání zaměstnanců a udílení zakázek, Účetní dvůr opět zjistil několik nedostatků spočívajících v nerespektování zásady transparentnosti rozhodování. Účetní dvůr má za to, že interní auditor Komise, jenž je současně interním auditorem všech agentur financovaných z prostředků Společenství, by měl i nadále vyvíjet úsilí zaměřené na posílení systémů vnitřní kontroly agentur.

| 10.24 | ODPOVĚĎ KOMISE
  Zavedení interní kontroly, hodnocení provozních rizik a dodržování postupů pro výběr a zadávání zakázek spadají do výlučné odpovědnosti agentury. Auditní zprávy útvaru vnitřního auditu (IAS) o agenturách předkládané od roku 2004 však obsahují velmi přesná doporučení týkající se interní kontroly. Co se týče zadávání zakázek, Komise zveřejňuje pokyny, poskytuje agenturám přístup k jejím knihovnám finančních informací a pracovišti helpdesk a nabízí školení na téma „Meziagenturní právní síť“ (Inter Agency Legal Network – IALN). Dne 16. prosince 2005 Komise schválila pokyny pro personální politiku v regulativních agenturách, v nichž se doporučuje standardizovat výběr pracovníků pro agentury cestou většího zapojení agentury EPSO do tohoto procesu. |
| --- | --- |

10.24

ODPOVĚĎ KOMISE

Zavedení interní kontroly, hodnocení provozních rizik a dodržování postupů pro výběr a zadávání zakázek spadají do výlučné odpovědnosti agentury. Auditní zprávy útvaru vnitřního auditu (IAS) o agenturách předkládané od roku 2004 však obsahují velmi přesná doporučení týkající se interní kontroly. Co se týče zadávání zakázek, Komise zveřejňuje pokyny, poskytuje agenturám přístup k jejím knihovnám finančních informací a pracovišti helpdesk a nabízí školení na téma „Meziagenturní právní síť“ (Inter Agency Legal Network – IALN). Dne 16. prosince 2005 Komise schválila pokyny pro personální politiku v regulativních agenturách, v nichž se doporučuje standardizovat výběr pracovníků pro agentury cestou většího zapojení agentury EPSO do tohoto procesu.

| 10.25 | Účetní dvůr zjistil, že řízení na základě činností nebylo zavedeno ve všech agenturách, i když rámcové finanční nařízení, které se na ně vztahuje, tuto formu řízení doporučuje, přičemž se řídí příkladem souhrnného rozpočtu. Finanční nařízení také ukládá zavést akruální účetnictví od rozpočtového roku 2005. Vzhledem k tomu, že účetní závěrky agentur se konsolidují s účetními závěrkami orgánů a institucí Společenství, měla by Komise poskytovat agenturám více přímé podpory, aby jim pomohla zajistit soulad s pravidly stanovenými účetním Komise. |
| --- | --- |

10.25

Účetní dvůr zjistil, že řízení na základě činností nebylo zavedeno ve všech agenturách, i když rámcové finanční nařízení, které se na ně vztahuje, tuto formu řízení doporučuje, přičemž se řídí příkladem souhrnného rozpočtu. Finanční nařízení také ukládá zavést akruální účetnictví od rozpočtového roku 2005. Vzhledem k tomu, že účetní závěrky agentur se konsolidují s účetními závěrkami orgánů a institucí Společenství, měla by Komise poskytovat agenturám více přímé podpory, aby jim pomohla zajistit soulad s pravidly stanovenými účetním Komise.

| 10.25 | ODPOVĚĎ KOMISE
  Agentury jsou vázány podmínkami jejich vlastního finančního nařízení připraveného na základě rámcového finančního nařízení (ES) č. 2343/2002, které v souvislosti s výdaji (článek 30) vyžaduje: „sestavení nomenklatury obsahující rozčlenění podle účelu“. |
| --- | --- |

10.25

ODPOVĚĎ KOMISE

Agentury jsou vázány podmínkami jejich vlastního finančního nařízení připraveného na základě rámcového finančního nařízení (ES) č. 2343/2002, které v souvislosti s výdaji (článek 30) vyžaduje: „sestavení nomenklatury obsahující rozčlenění podle účelu“.

Komise se domnívá, že agentury by měly postupně přejít na řízení rozpočtu podle činností, zvláště po auditech útvaru interního auditu (IAS), který takový postup systematicky prosazuje.

Komise očekává, že agentury budou používat nová pravidla akruálního účetnictví a že se to plně promítne jak do informací podávaných pro účely konsolidace, tak do jednotlivých účtů agentur. Komise poskytla agenturám širokou pomoc ve formě porad a příruček týkajících se správného uplatňování pravidel.

| 10.26 | Při auditu agentur Účetní dvůr zjistil, že Komise navzdory vzrůstající složitosti správních předpisů Společenství a nárůstu své odpovědnosti vůči agenturám poskytuje těmto agenturám jen omezenou podporu na místě (8). Nezávislost agentur neznamená, že by se Komise měla vyhýbat globálním iniciativám zaměřeným na zajišťování technické podpory, kterou agentury vzhledem ke své menší velikosti potřebují. |
| --- | --- |

10.26

Při auditu agentur Účetní dvůr zjistil, že Komise navzdory vzrůstající složitosti správních předpisů Společenství a nárůstu své odpovědnosti vůči agenturám poskytuje těmto agenturám jen omezenou podporu na místě (8). Nezávislost agentur neznamená, že by se Komise měla vyhýbat globálním iniciativám zaměřeným na zajišťování technické podpory, kterou agentury vzhledem ke své menší velikosti potřebují.

| 10.26 | ODPOVĚĎ KOMISE
  Komise poskytuje podporu agenturám například v otázkách účetnictví, zadávání zakázek, personální politiky a auditu (vit odpovědi na body 10.23, 10.24 a 10.25), avšak řada dotčených agentur se tomu u sebe brání. |
| --- | --- |

10.26

ODPOVĚĎ KOMISE

Komise poskytuje podporu agenturám například v otázkách účetnictví, zadávání zakázek, personální politiky a auditu (vit odpovědi na body 10.23, 10.24 a 10.25), avšak řada dotčených agentur se tomu u sebe brání.

| 10.27 | Několik agentur vytvořilo společný útvar, jehož úkolem je pomáhat uživatelům v agenturách přizpůsobovat informační systémy finančního řízení tak, aby byly kompatibilní se systémy, jež používá Komise. Tento útvar, nazvaný útvar společné podpory (Common Support Service – CSS), jehož roční rozpočet se blíží 400 000 EUR, nemá vlastní právní subjektivitu (9). Od rozpočtového roku 2000 byly tyto prostředky spravovány útvarem CSS (zhruba 1,8 milionu EUR) vně rozpočtových systémů agentur. Má-li myšlenka spolupráce mezi agenturami získat podporu, nesmí její konkrétní podoba ignorovat rozpočtové zásady jednotnosti a průhlednosti. S podporou Komise by mělo dojít k nápravě této situace, a to především v podobě správy příspěvků agentur na útvar CSS jako účelově vázaných příjmů. |
| --- | --- |

10.27

Několik agentur vytvořilo společný útvar, jehož úkolem je pomáhat uživatelům v agenturách přizpůsobovat informační systémy finančního řízení tak, aby byly kompatibilní se systémy, jež používá Komise. Tento útvar, nazvaný útvar společné podpory (Common Support Service – CSS), jehož roční rozpočet se blíží 400 000 EUR, nemá vlastní právní subjektivitu (9). Od rozpočtového roku 2000 byly tyto prostředky spravovány útvarem CSS (zhruba 1,8 milionu EUR) vně rozpočtových systémů agentur. Má-li myšlenka spolupráce mezi agenturami získat podporu, nesmí její konkrétní podoba ignorovat rozpočtové zásady jednotnosti a průhlednosti. S podporou Komise by mělo dojít k nápravě této situace, a to především v podobě správy příspěvků agentur na útvar CSS jako účelově vázaných příjmů.

| 10.27 | ODPOVĚĎ KOMISE
  Příkladem dobré spolupráce mezi agenturami v oblasti sdílení nákladů a znalostí je útvar společné podpory (Common Support Service – CSS). Zálohy vyplacené útvaru společné podpory (Common Support Service – CSS) se účtují jako rozpočtové výdaje agentur, které tento systém využívají. Zůstatek na bankovním účtu CSS se vykazuje v prozatímních účetních závěrkách Evropské agentury pro léčivné přípravky (EMEA) za účetní období 2005 (EMEA předsedala CSS v roce 2005). Jak ovšem konstatoval Účetní dvůr, prezentace této spolupráce v účetních závěrkách agentur by měla ctít rozpočtové zásady jednoty a průhlednosti. Agentury jsou na Komisi úplně nezávislé a Komise nemá žádnou pravomoc kontrolovat finanční operace agentur. Komise nicméně upozorní agentury na to, co Účetní dvůr zjistil. |
| --- | --- |

10.27

ODPOVĚĎ KOMISE

Příkladem dobré spolupráce mezi agenturami v oblasti sdílení nákladů a znalostí je útvar společné podpory (Common Support Service – CSS). Zálohy vyplacené útvaru společné podpory (Common Support Service – CSS) se účtují jako rozpočtové výdaje agentur, které tento systém využívají. Zůstatek na bankovním účtu CSS se vykazuje v prozatímních účetních závěrkách Evropské agentury pro léčivné přípravky (EMEA) za účetní období 2005 (EMEA předsedala CSS v roce 2005). Jak ovšem konstatoval Účetní dvůr, prezentace této spolupráce v účetních závěrkách agentur by měla ctít rozpočtové zásady jednoty a průhlednosti. Agentury jsou na Komisi úplně nezávislé a Komise nemá žádnou pravomoc kontrolovat finanční operace agentur. Komise nicméně upozorní agentury na to, co Účetní dvůr zjistil.

Většina současných uživatelů systému finančního řízení, který podporuje CSS, navíc požádala o přímé napojení na ABAC a o podporu ze strany Komise. Vyhovění této žádosti se plánuje od roku 2007.

EVROPSKÉ ŠKOLY

| 10.28 | Audit evropských škol prováděný Účetním dvorem je předmětem specifické výroční zprávy (nezveřejňované v Úředním věstníku) určené radě guvernérů a ředitelům evropských škol. Rozpočet škol, který v roce 2005 činil 227 milionů EUR, byl financován hlavně z grantu Komise (127 milionů EUR) a z příspěvků členských států (50 milionů EUR). Základní údaje o evropských školách jsou uvedeny v 
  tabulce 10.4
  . |
| --- | --- |

10.28

Audit evropských škol prováděný Účetním dvorem je předmětem specifické výroční zprávy (nezveřejňované v Úředním věstníku) určené radě guvernérů a ředitelům evropských škol. Rozpočet škol, který v roce 2005 činil 227 milionů EUR, byl financován hlavně z grantu Komise (127 milionů EUR) a z příspěvků členských států (50 milionů EUR). Základní údaje o evropských školách jsou uvedeny v 
  tabulce 10.4
  .

| 10.29 | Zpráva Účetního dvora za rozpočtový rok 2005 týkající se škol ještě nebyla přijata. |
| --- | --- |

10.29

Zpráva Účetního dvora za rozpočtový rok 2005 týkající se škol ještě nebyla přijata.

Tabulka 10.4 – Evropské školy – základní údaje

| Evropská škola | Stát | Rok zřízení | Rozpočet (10)
   (11)

  (v mil. EUR) | Grant získaný od Komise (11)

  (v mil. EUR) | Počet žáků ve škole (12) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 |
| Úřad | Belgie | 1957 | 8,5 | 7,9 | 6,6 | 5,7 | — | — |
| Lucemburk I | Lucembursko | 1953 | 33,3 | 34,6 | 19,4 | 20,3 | 3 190 | 3 101 |
| Lucemburk II | Lucembursko | 2004 | 6,6 | 2,7 | 3,7 | 1,2 | 891 | 827 |
| Brusel I Uccle | Belgie | 1958 | 27,1 | 26,0 | 16,0 | 17,0 | 2 617 | 2 394 |
| Brusel II (Woluwé) | Belgie | 1974 | 27,3 | 27,1 | 17,1 | 17,7 | 3 014 | 2 917 |
| Brusel III (Ixelles) | Belgie | 1999 | 25,6 | 24,2 | 16,9 | 15,7 | 2 781 | 2 773 |
| Mol | Belgie | 1960 | 10,7 | 10,9 | 6,0 | 6,4 | 622 | 643 |
| Varese | Itálie | 1960 | 16,4 | 15,8 | 8,4 | 7,8 | 1 318 | 1 317 |
| Karlsruhe | Německo | 1962 | 11,8 | 11,8 | 4,3 | 3,9 | 1 044 | 1 074 |
| Mnichov | Německo | 1977 | 18,7 | 18,6 | 0,9 | 1,0 | 1 557 | 1 504 |
| Frankfurt | Německo | 2002 | 9,4 | 8,8 | 3,5 | 4,2 | 876 | 809 |
| Alicante | Španělsko | 2002 | 10,4 | 9,9 | 3,2 | 5,7 | 987 | 950 |
| Bergen | Nizozemsko | 1963 | 10,8 | 11,5 | 5,0 | 6,3 | 626 | 664 |
| Culham | Spojené království | 1978 | 11,2 | 12,3 | 5,4 | 5,5 | 856 | 889 |
| Celkem | 227,8 | 222,1 | 116,4 | 118,4 | 20 379 | 19 862 |
| Pozn.: Odchylky v součtech jsou způsobeny zaokrouhlením. |

Evropská škola

Stát

Rok zřízení

Rozpočet (10)
   (11)

(v mil. EUR)

Grant získaný od Komise (11)

(v mil. EUR)

Počet žáků ve škole (12)

2005

2004

2005

2004

2005

2004

Úřad

Belgie

1957

8,5

7,9

6,6

5,7

—

—

Lucemburk I

Lucembursko

1953

33,3

34,6

19,4

20,3

3 190

3 101

Lucemburk II

Lucembursko

2004

6,6

2,7

3,7

1,2

891

827

Brusel I Uccle

Belgie

1958

27,1

26,0

16,0

17,0

2 617

2 394

Brusel II (Woluwé)

Belgie

1974

27,3

27,1

17,1

17,7

3 014

2 917

Brusel III (Ixelles)

Belgie

1999

25,6

24,2

16,9

15,7

2 781

2 773

Mol

Belgie

1960

10,7

10,9

6,0

6,4

622

643

Varese

Itálie

1960

16,4

15,8

8,4

7,8

1 318

1 317

Karlsruhe

Německo

1962

11,8

11,8

4,3

3,9

1 044

1 074

Mnichov

Německo

1977

18,7

18,6

0,9

1,0

1 557

1 504

Frankfurt

Německo

2002

9,4

8,8

3,5

4,2

876

809

Alicante

Španělsko

2002

10,4

9,9

3,2

5,7

987

950

Bergen

Nizozemsko

1963

10,8

11,5

5,0

6,3

626

664

Culham

Spojené království

1978

11,2

12,3

5,4

5,5

856

889

Celkem

227,8

222,1

116,4

118,4

20 379

19 862

Pozn.: Odchylky v součtech jsou způsobeny zaokrouhlením.

---

(1)  Rada přijala SVK v červenci 2005, ale na konci roku 2005 byla zatím stále ve fázi příprav akčního plánu na jejich zavedení. Soudní dvůr nezavedl několik SVK. Parlament zatím nedosáhl optimální úrovně zavedení SVK. Ve Výboru regionů nebyly některé SVK zavedeny v plném rozsahu.

(2)  Platby asistenčních příspěvků se mohou uskutečňovat prostřednictvím osoby pověřené prováděním plateb, s níž poslanec EP uzavře smlouvu o úplném nebo částečném zajišťování administrativní správy svých asistenčních příspěvků.

(3)  Útvary Komise zodpovědné za většinu administrativních výdajů: generální ředitelství pro personál a administrativu, generální ředitelství pro překlady, generální ředitelství pro tlumočení, generální ředitelství pro komunikaci, generální ředitelství pro vnější vztahy, Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku, Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu, Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků, Evropský úřad pro výběr personálu, Úřad pro úřední tisky.

(4)  Prostředky na závazky.

(5)  V roce 2005 byl dočasným sídlem této agentury Brusel.

(6)  Po část roku 2005 byl dočasným sídlem této agentury Brusel.

(7)  V roce 2005 byla za řízení rozpočtu této agentury odpovědná Komise. O provádění rozpočtu nebyla zpracována žádná zvláštní zpráva.

(8)  U všech agentur, kromě OHIM (Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu) a CPVO (Odrůdový úřad Společenství), které se v podstatě financují samy, zasahuje Komise rozhodujícím způsobem do jmenování ředitele a některých členů správní rady, vyjadřuje se k plánům práce, navrhuje a vyplácí správní dotace, konsoliduje účetní závěrky a navrhuje jednoho úředníka ze svých řad do funkce interního auditora.

(9)  Dohoda o ustavení tohoto uskupení uzavřená v roce 1998 stanoví, že jedna z agentur zajistí jeho řízení a zahrne příslušné operace do svých vlastních účtů. Od rozpočtového roku 2000 se tak neděje.

(10)  Celkové předpokládané příjmy a výdaje uvedené v rozpočtu všech evropských škol a úřadu včetně změn v rozpočtech oproti původně schváleným rozpočtům.

(11)  Zdroj: Evropské školy.

(12)  Zdroj: Výroční zpráva generálního tajemníka za rok 2005 určená radě guvernérů evropských škol.

Pozn.: Odchylky v součtech jsou způsobeny zaokrouhlením.

---

KAPITOLA 11

Finanční nástroje a bankovní činnosti

OBSAH

Úvod

Trojstranná dohoda s EIF

Postupné uzavírání operací rizikového kapitálu

Základní informace

Investiční partneři Evropského společenství

Program MEDIA

Postupné uzavírání operací rizikového kapitálu řízených generálním ředitelstvím pro hospodářské a finanční záležitosti

Závěry a doporučení

Záruční fond pro vnější vztahy

Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 11.1 | Finančními nástroji Společenství spojenými s bankovními činnostmi jsou: |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

11.1

Finančními nástroji Společenství spojenými s bankovními činnostmi jsou:

| — | úvěry poskytnuté z rozpočtových zdrojů nebo z vypůjčených finančních prostředků, včetně operací rizikového kapitálu (1), |
| --- | --- |

—

úvěry poskytnuté z rozpočtových zdrojů nebo z vypůjčených finančních prostředků, včetně operací rizikového kapitálu (1),

| — | úrokové subvence z rozpočtových prostředků, |
| --- | --- |

—

úrokové subvence z rozpočtových prostředků,

| — | záruky na upsané půjčky a úvěry poskytnuté třetími stranami, včetně Záručního fondu pro vnější vztahy, |
| --- | --- |

—

záruky na upsané půjčky a úvěry poskytnuté třetími stranami, včetně Záručního fondu pro vnější vztahy,

| — | podíly v orgánech společného zájmu (2) a |
| --- | --- |

—

podíly v orgánech společného zájmu (2) a

| — | účasti na zvláštních operacích, jako je poskytování rizikového kapitálu. |
| --- | --- |

—

účasti na zvláštních operacích, jako je poskytování rizikového kapitálu.

| 11.2 | Tyto finanční nástroje se používají v rámci vnějších politik jak v členských státech, tak i – ve větší míře – mimo Unii. Jejich hlavním cílem je podpořit hospodářský rozvoj, zlepšit infrastrukturu a vytvářet pracovní místa prostřednictvím opatření na zlepšení přístupu k finančním prostředkům, a to především v malých a středních podnicích. Do podobných operací se zapojuje i Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci. |
| --- | --- |

11.2

Tyto finanční nástroje se používají v rámci vnějších politik jak v členských státech, tak i – ve větší míře – mimo Unii. Jejich hlavním cílem je podpořit hospodářský rozvoj, zlepšit infrastrukturu a vytvářet pracovní místa prostřednictvím opatření na zlepšení přístupu k finančním prostředkům, a to především v malých a středních podnicích. Do podobných operací se zapojuje i Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci.

| 11.3 | Audit Účetního dvora se týkal postupného uzavírání operací rizikového kapitálu, fungování Záručního fondu pro vnější vztahy a činností Evropského společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO v likvidaci). |
| --- | --- |

11.3

Audit Účetního dvora se týkal postupného uzavírání operací rizikového kapitálu, fungování Záručního fondu pro vnější vztahy a činností Evropského společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO v likvidaci).

TROJSTRANNÁ DOHODA S EIF

| 11.4 | Trojstranná dohoda s Evropským investičním fondem (EIF) a Evropskou komisí byla poprvé uzavřena v roce 2001. Účetní dvůr následně tuto dohodu prodloužil na další dva roky do září 2005. Článek 2 dohody stanovil, že pro účely auditu upsaného kapitálu EIF Společenstvím umožní kontrolní výbor EIF Účetnímu dvoru přístup ke svým zprávám a ke zprávám externích auditorů a veškerým pracovním dokumentům, které se týkají auditu Účetního dvora. Na jednání s kontrolním výborem EIF dne 10. června 2005 byl však přístup k pracovním dokumentům auditorů odmítnut. Účetní dvůr se proto rozhodl, že dohodu již neprodlouží. |
| --- | --- |

11.4

Trojstranná dohoda s Evropským investičním fondem (EIF) a Evropskou komisí byla poprvé uzavřena v roce 2001. Účetní dvůr následně tuto dohodu prodloužil na další dva roky do září 2005. Článek 2 dohody stanovil, že pro účely auditu upsaného kapitálu EIF Společenstvím umožní kontrolní výbor EIF Účetnímu dvoru přístup ke svým zprávám a ke zprávám externích auditorů a veškerým pracovním dokumentům, které se týkají auditu Účetního dvora. Na jednání s kontrolním výborem EIF dne 10. června 2005 byl však přístup k pracovním dokumentům auditorů odmítnut. Účetní dvůr se proto rozhodl, že dohodu již neprodlouží.

| 11.4 | V rámci nového projednávání trojstranné dohody uvedeného v bodě 11.5 se zvažuje přístup k doplňujícím informacím. |
| --- | --- |

11.4

V rámci nového projednávání trojstranné dohody uvedeného v bodě 11.5 se zvažuje přístup k doplňujícím informacím.

| 11.5 | Záměr dohodu znovu projednat sdělil předseda Evropského účetního dvora ve svém dopisu z června 2005. Diskuse s EIF a s Komisí probíhaly ještě v červenci 2006. |
| --- | --- |

11.5

Záměr dohodu znovu projednat sdělil předseda Evropského účetního dvora ve svém dopisu z června 2005. Diskuse s EIF a s Komisí probíhaly ještě v červenci 2006.

POSTUPNÉ UZAVÍRÁNÍ OPERACÍ RIZIKOVÉHO KAPITÁLU

Základní informace

| 11.6 | EU se účastnila různých operací rizikového kapitálu. V souvislosti s ukončováním programů byla v posledních letech řada těchto operací postupně uzavírána. Granty a úvěry měly být po uplynutí stanoveného období za určitých podmínek splaceny. Audit Účetního dvora se týkal pěti operací rizikového kapitálu, které řídil Úřad pro spolupráci EuropeAid (GŘ AIDCO), generální ředitelství pro informační společnost a média (GŘ INFSO) a generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti (GŘ ECFIN).
  Tabulka 11.1
  uvádí celkové neuhrazené částky auditovaných operací. Účetní dvůr po řadu let upozorňuje na přetrvávající problémy související s odsouhlasováním a oceňováním a dále na skutečnost, že Komise se zjištěnými problémy nezabývá (3). Cílem tohoto auditu bylo zjistit, zda Komise přijala vhodná opatření, která by jí umožnila monitorovat uzavírání operací rizikového kapitálu a chránit finanční zájmy Společenství, a zda jsou příslušné položky účetní závěrky úplné a spolehlivé. |
| --- | --- |

11.6

EU se účastnila různých operací rizikového kapitálu. V souvislosti s ukončováním programů byla v posledních letech řada těchto operací postupně uzavírána. Granty a úvěry měly být po uplynutí stanoveného období za určitých podmínek splaceny. Audit Účetního dvora se týkal pěti operací rizikového kapitálu, které řídil Úřad pro spolupráci EuropeAid (GŘ AIDCO), generální ředitelství pro informační společnost a média (GŘ INFSO) a generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti (GŘ ECFIN).
  Tabulka 11.1
  uvádí celkové neuhrazené částky auditovaných operací. Účetní dvůr po řadu let upozorňuje na přetrvávající problémy související s odsouhlasováním a oceňováním a dále na skutečnost, že Komise se zjištěnými problémy nezabývá (3). Cílem tohoto auditu bylo zjistit, zda Komise přijala vhodná opatření, která by jí umožnila monitorovat uzavírání operací rizikového kapitálu a chránit finanční zájmy Společenství, a zda jsou příslušné položky účetní závěrky úplné a spolehlivé.

Tabulka 11.1 – Přehled auditovaných operací rizikového kapitálu

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Opatření | Platby celkem | Aktiva v rozvaze | Opravy hodnoty v rozvaze |
| do 31. 12. 2005 | 31. 12. 2004 | 31. 12. 2005 | 31. 12. 2004 | 31. 12. 2005 |
| ECIP (Investiční partneři Evropského společenství) | 224,2 | 63,66 | 51,19 | –38,88 | –8,9 |
| MEDIA II | 302,3 (4) | 41,66 | 36,53 | –28,07 | –24,53 |
| Venture consort | 10,2 | 1,49 | 0,77 | –1,49 | –0,77 |
| Program Eurotech Capital | 9,5 | 1,63 | 0,46 | –1,63 | –0,46 |
| Program Joint Venture | 10,3 | 5,76 | 4,41 | –5,76 | –4,41 |

(v mil. EUR)

Opatření

Platby celkem

Aktiva v rozvaze

Opravy hodnoty v rozvaze

do 31. 12. 2005

31. 12. 2004

31. 12. 2005

31. 12. 2004

31. 12. 2005

ECIP (Investiční partneři Evropského společenství)

224,2

63,66

51,19

–38,88

–8,9

MEDIA II

302,3 (4)

41,66

36,53

–28,07

–24,53

Venture consort

10,2

1,49

0,77

–1,49

–0,77

Program Eurotech Capital

9,5

1,63

0,46

–1,63

–0,46

Program Joint Venture

10,3

5,76

4,41

–5,76

–4,41

Investiční partneři Evropského společenství

| 11.7 | Program Investiční partneři Evropského společenství (European Community Investment Partners – ECIP) byl program na podporu zakládání společných podniků na nově vznikajících trzích Asie, Latinské Ameriky, Středomoří a jižní Afriky. Celková výše plateb v rámci programu ECIP byla 224,2 milionu eur. Jelikož program ECIP skončil v roce 1999, ukončily ke konci roku 2000 činnost i dvě jednotky technické pomoci, na něž Komise převedla správu a finanční řízení operací (5). Avšak pokud jde o řízení smluv, Komise nedosáhla při uzavírání programu výraznějšího pokroku až do září 2005, kdy začala fungovat zvláštní jednotka vytvořená v rámci GŘ AIDCO. Tato jednotka musela znovu vytvořit databázi a na základě různých zdrojů zjistila 1 843 nevyřešených případů. Avšak vzhledem k tomu, že po dobu předcházejících pěti let se činnosti nemonitorovaly, nelze spolehlivost a úplnost těchto údajů zaručit. Na konci roku 2005 nebylo stále uzavřeno 1 276 nejproblematičtějších případů. U řady případů chyběly klíčové finanční informace. Audit Účetního dvora ukázal, že chybné platby v hodnotě 207 000 eur, které byly provedeny před mnoha lety, nebyly monitorovány (6), a že příkazy k úhradě buď nebyly monitorovány (4 miliony eur), nebo nebyly vydány (62,3 milionu eur). Zvláštní jednotka GŘ AIDCO v březnu 2006 odhadla, že zbývající částka k úhradě činí 21 milionů eur. |
| --- | --- |

11.7

Program Investiční partneři Evropského společenství (European Community Investment Partners – ECIP) byl program na podporu zakládání společných podniků na nově vznikajících trzích Asie, Latinské Ameriky, Středomoří a jižní Afriky. Celková výše plateb v rámci programu ECIP byla 224,2 milionu eur. Jelikož program ECIP skončil v roce 1999, ukončily ke konci roku 2000 činnost i dvě jednotky technické pomoci, na něž Komise převedla správu a finanční řízení operací (5). Avšak pokud jde o řízení smluv, Komise nedosáhla při uzavírání programu výraznějšího pokroku až do září 2005, kdy začala fungovat zvláštní jednotka vytvořená v rámci GŘ AIDCO. Tato jednotka musela znovu vytvořit databázi a na základě různých zdrojů zjistila 1 843 nevyřešených případů. Avšak vzhledem k tomu, že po dobu předcházejících pěti let se činnosti nemonitorovaly, nelze spolehlivost a úplnost těchto údajů zaručit. Na konci roku 2005 nebylo stále uzavřeno 1 276 nejproblematičtějších případů. U řady případů chyběly klíčové finanční informace. Audit Účetního dvora ukázal, že chybné platby v hodnotě 207 000 eur, které byly provedeny před mnoha lety, nebyly monitorovány (6), a že příkazy k úhradě buď nebyly monitorovány (4 miliony eur), nebo nebyly vydány (62,3 milionu eur). Zvláštní jednotka GŘ AIDCO v březnu 2006 odhadla, že zbývající částka k úhradě činí 21 milionů eur.

| 11.7 | Komise uznává, že zejména v období 2001–2004 nebyla likvidaci programu ECIP věnována dostatečná pozornost, což stále ovlivňuje spolehlivost a úplnost účetních závěrek. Nicméně i před zřízením zvláštní jednotky v rámci úřadu EuropeAid byla přijata omezená opatření k uzavření složek programu ECIP. |
| --- | --- |

11.7

Komise uznává, že zejména v období 2001–2004 nebyla likvidaci programu ECIP věnována dostatečná pozornost, což stále ovlivňuje spolehlivost a úplnost účetních závěrek. Nicméně i před zřízením zvláštní jednotky v rámci úřadu EuropeAid byla přijata omezená opatření k uzavření složek programu ECIP.

Program ECIP je v současnosti pravidelně a přiměřeně monitorován. Ke dni 31. května 2006 zbývalo k analýze ještě 800 opatření programu ECIP a podle předpokladů by měly být všechny případy analyzovány do konce roku 2006. V této fázi bude Komise schopna poskytnout úplné a spolehlivé účetní závěrky.

Program MEDIA

| 11.8 | Programy MEDIA (7) usilují o podporu evropského audiovizuálního odvětví. Program MEDIA II, který se v současné době postupně uzavírá, byl zřízen rozhodnutím Rady 95/563/ES ze dne 10. července 1995 (8). Tento program se týkal celkem 302,3 milionu eur, z toho bylo 130,3 milionu eur poskytnuto ve formě úvěrů nebo podmíněně vratných záloh, 149,6 milionu eur ve formě dotací a zbytek byl využit na horizontální akce programu (MEDIA Desks, náklady kanceláří technické pomoci...). Na konci roku 2005 dosahovaly otevřené platby předběžného financování částky 48,6 milionu eur, z toho 6,9 milionu eur bylo transformováno na granty, na 10,4 milionu eur byly vydány příkazy k úhradě a 31,3 milionu eur bylo vykázáno jako pohledávky. |
| --- | --- |

11.8

Programy MEDIA (7) usilují o podporu evropského audiovizuálního odvětví. Program MEDIA II, který se v současné době postupně uzavírá, byl zřízen rozhodnutím Rady 95/563/ES ze dne 10. července 1995 (8). Tento program se týkal celkem 302,3 milionu eur, z toho bylo 130,3 milionu eur poskytnuto ve formě úvěrů nebo podmíněně vratných záloh, 149,6 milionu eur ve formě dotací a zbytek byl využit na horizontální akce programu (MEDIA Desks, náklady kanceláří technické pomoci...). Na konci roku 2005 dosahovaly otevřené platby předběžného financování částky 48,6 milionu eur, z toho 6,9 milionu eur bylo transformováno na granty, na 10,4 milionu eur byly vydány příkazy k úhradě a 31,3 milionu eur bylo vykázáno jako pohledávky.

| 11.9 | Úvěry a dotace poskytnuté v rámci tohoto programu audiovizuálnímu odvětví musely splňovat zvláště složité podmínky, které dlouhodobě vyžadují neustálé monitorování. Například jestliže projekt nedospěl do fáze realizace nebo od něj bylo v určité lhůtě odstoupeno, muselo se 25 % získaného úvěru splatit. Avšak pokud se v průběhu tří let projekt realizoval, byla splatná celá částka úvěru, Komise ale nikdy plnění těchto podmínek nemonitorovala. Do konce roku 2005 (9) spravovala program MEDIA II jménem Komise kancelář technické pomoci. Účetní dvůr zjistil, že pokud jde o finanční operace z období před rokem 2001, útvary Komise nemají podrobné účetní informace o programu ani konkrétní osvědčení auditora vztahující se k příslušným finančním operacím. Dokumentace k novějším operacím byla často neúplná a jejich monitorování bylo nedostatečné, což v některých případech vedlo k tomu, že příkazy k úhradě nebyly vydány včas (10). |
| --- | --- |

11.9

Úvěry a dotace poskytnuté v rámci tohoto programu audiovizuálnímu odvětví musely splňovat zvláště složité podmínky, které dlouhodobě vyžadují neustálé monitorování. Například jestliže projekt nedospěl do fáze realizace nebo od něj bylo v určité lhůtě odstoupeno, muselo se 25 % získaného úvěru splatit. Avšak pokud se v průběhu tří let projekt realizoval, byla splatná celá částka úvěru, Komise ale nikdy plnění těchto podmínek nemonitorovala. Do konce roku 2005 (9) spravovala program MEDIA II jménem Komise kancelář technické pomoci. Účetní dvůr zjistil, že pokud jde o finanční operace z období před rokem 2001, útvary Komise nemají podrobné účetní informace o programu ani konkrétní osvědčení auditora vztahující se k příslušným finančním operacím. Dokumentace k novějším operacím byla často neúplná a jejich monitorování bylo nedostatečné, což v některých případech vedlo k tomu, že příkazy k úhradě nebyly vydány včas (10).

| 11.9 | I přes jistá zpoždění kancelář technické pomoci začala pod dohledem Komise monitorovat projekty během tří let doby platnosti dohod o podpoře rozvoje. |
| --- | --- |

11.9

I přes jistá zpoždění kancelář technické pomoci začala pod dohledem Komise monitorovat projekty během tří let doby platnosti dohod o podpoře rozvoje.

V důsledku převzetí agendy programu MEDIA novou Výkonnou agenturou pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast od 1. ledna 2006 došlo k přesunu souborů od kanceláře technické pomoci i Komise na agenturu.

Díky tomuto převzetí agendy programu MEDIA výkonnou agenturou byly vyřešeny strukturální nedostatky z minulosti.

Postupné uzavírání operací rizikového kapitálu řízených generálním ředitelstvím pro hospodářské a finanční záležitosti

| 11.10 | Všechny tři programy investic do rizikového kapitálu, které představují celkový příspěvek EU v hodnotě přibližně 30 milionů eur, měly za cíl podněcovat investice do slibných, avšak rizikových tržních segmentů. Audit zjistil, že v řízení, monitorování a uzavírání programů byly v minulosti nedostatky: problémy se správou příjmů, neoceňování investic, narušení procesu monitorování a podávání zpráv, zpoždění při uzavírání případů. Proto nebylo možné získat záruku ohledně řádnosti finančního řízení a ochrany finančních zájmů Společenství, ani související přesnosti částek vykázaných v účetní závěrce EU. Servis interního auditu GŘ ECFIN dospěl na základě svého dřívějšího auditu provedeného v průběhu roku 2005 ke stejným závěrům. |
| --- | --- |

11.10

Všechny tři programy investic do rizikového kapitálu, které představují celkový příspěvek EU v hodnotě přibližně 30 milionů eur, měly za cíl podněcovat investice do slibných, avšak rizikových tržních segmentů. Audit zjistil, že v řízení, monitorování a uzavírání programů byly v minulosti nedostatky: problémy se správou příjmů, neoceňování investic, narušení procesu monitorování a podávání zpráv, zpoždění při uzavírání případů. Proto nebylo možné získat záruku ohledně řádnosti finančního řízení a ochrany finančních zájmů Společenství, ani související přesnosti částek vykázaných v účetní závěrce EU. Servis interního auditu GŘ ECFIN dospěl na základě svého dřívějšího auditu provedeného v průběhu roku 2005 ke stejným závěrům.

| 11.10 | Na základě auditu provedeného útvarem interního auditu GŘ ECFIN v červenci 2005 je zavedena aktivní a celková strategie uzavírání pro všechny tři investiční nástroje s cílem uzavřít zbývající případy (z celkového počtu 91 případů zůstalo v roce 2005 otevřeno pouze 14). Tato politika již vedla k dalším uzavřením v roce 2006. Některé případy (7) nemohou být uzavřeny před rokem 2012 z důvodu smluvních výpovědních lhůt. |
| --- | --- |

11.10

Na základě auditu provedeného útvarem interního auditu GŘ ECFIN v červenci 2005 je zavedena aktivní a celková strategie uzavírání pro všechny tři investiční nástroje s cílem uzavřít zbývající případy (z celkového počtu 91 případů zůstalo v roce 2005 otevřeno pouze 14). Tato politika již vedla k dalším uzavřením v roce 2006. Některé případy (7) nemohou být uzavřeny před rokem 2012 z důvodu smluvních výpovědních lhůt.

Vzhledem k akčnímu plánu stanovenému po auditu provedeném útvarem interního auditu GŘ ECFIN shledala Komise na základě různých kontrol provedených v průběhu minulého roku, že v současnosti existují přiměřené záruky správnosti a úplnosti údajů vztahujících se k těmto třem programům.

Závěry a doporučení

| 11.11 | Přestože tyto různé programy byly složité, Komise na ně nikdy nevyčlenila zdroje nutné pro jejich úspěšné dlouhodobé řízení. Začala sice podnikat nápravná opatření, avšak audit v souladu s předchozími zjištěními Účetního dvora (s výjimkou programu MEDIA II) potvrdil přetrvávající nedostatky v monitorování a v minulosti i neschopnost zajistit ochranu finančních zájmů Společenství. |
| --- | --- |

11.11

Přestože tyto různé programy byly složité, Komise na ně nikdy nevyčlenila zdroje nutné pro jejich úspěšné dlouhodobé řízení. Začala sice podnikat nápravná opatření, avšak audit v souladu s předchozími zjištěními Účetního dvora (s výjimkou programu MEDIA II) potvrdil přetrvávající nedostatky v monitorování a v minulosti i neschopnost zajistit ochranu finančních zájmů Společenství.

| 11.11 | Komise se domnívá, že program ECIP je v současnosti pravidelně a přiměřeně monitorován a podle současných předpokladů by analýza všech případů měla být ukončena do konce roku 2006. V této fázi bude Komise schopna poskytnout úplné a spolehlivé účetní závěrky. |
| --- | --- |

11.11

Komise se domnívá, že program ECIP je v současnosti pravidelně a přiměřeně monitorován a podle současných předpokladů by analýza všech případů měla být ukončena do konce roku 2006. V této fázi bude Komise schopna poskytnout úplné a spolehlivé účetní závěrky.

| 11.12 | Pokud jde o program ECIP a program MEDIA II, příslušné položky účetní závěrky neumožňují úplné ani spolehlivé ocenění aktiv uvedených v rozvaze Komise. V případě programu ECIP ještě zbývá provést podstatnou část schvalování. |
| --- | --- |

11.12

Pokud jde o program ECIP a program MEDIA II, příslušné položky účetní závěrky neumožňují úplné ani spolehlivé ocenění aktiv uvedených v rozvaze Komise. V případě programu ECIP ještě zbývá provést podstatnou část schvalování.

| 11.12 | Řídící postupy programu MEDIA II neumožnily podrobné zaúčtování prováděcích transakcí. |
| --- | --- |

11.12

Řídící postupy programu MEDIA II neumožnily podrobné zaúčtování prováděcích transakcí.

Od března 2005 probíhají u programu ECIP zásadní zúčtovací práce, jež mají být z velké části dokončeny do konce roku 2006.

| 11.13 | Účetní dvůr doporučuje, aby: |
| --- | --- |

11.13

Účetní dvůr doporučuje, aby:

| 11.13 | |
| --- | --- |

11.13

| — | se vydaly příkazy k úhradě, jakmile bude stanovena příslušná částka. Od plateb by se měly odečíst dlužné částky a likvidace případů vztahujících se ke konkrétním akcím by se měla urychlit zlepšením interního monitorování stanovením týdenních a měsíčních cílů. Je rovněž nutné zkvalitnit proces postupného uzavírání programů, |
| --- | --- |

—

se vydaly příkazy k úhradě, jakmile bude stanovena příslušná částka. Od plateb by se měly odečíst dlužné částky a likvidace případů vztahujících se ke konkrétním akcím by se měla urychlit zlepšením interního monitorování stanovením týdenních a měsíčních cílů. Je rovněž nutné zkvalitnit proces postupného uzavírání programů,

| — | Komise souhlasí s tím, že od plateb by se měly odečíst pohledávky. Úřad pro spolupráci EuropeAid již zajišťuje týdenní monitorování dosahování cílů a konstatuje, že v současnosti jsou zavedeny správné postupy pro postupné uzavírání programů. |
| --- | --- |

—

Úřad pro spolupráci EuropeAid již zajišťuje týdenní monitorování dosahování cílů a konstatuje, že v současnosti jsou zavedeny správné postupy pro postupné uzavírání programů.

| — | se v případě uzavírání programu MEDIA II přijala opatření, která by vedla k vytvoření celkového plánu na urychlení likvidace. Část monitorovacího procesu (11) lze dále zefektivnit. Je třeba zvážit možnost provedení kontrolních návštěv, které by vyřešily přetrvávající problematické případy přímo na místě, |
| --- | --- |

—

se v případě uzavírání programu MEDIA II přijala opatření, která by vedla k vytvoření celkového plánu na urychlení likvidace. Část monitorovacího procesu (11) lze dále zefektivnit. Je třeba zvážit možnost provedení kontrolních návštěv, které by vyřešily přetrvávající problematické případy přímo na místě,

| — | Výkonná agentura pro vadělávání, kulturu a audiovizuální oblast převzala po sloučení kanceláře technické pomoci a Komise případy převedené z kanceláře technické pomoci na Komisi, stejně jako případy převedené přímo Komisí. Na základě sestavené bilance stanoví agentura postupy a fáze likvidace složek programu MEDIA II. Ty pak budou dohodnuty s generálním ředitelstvím INFSO, které vykonává dohled nad agenturou, pokud jde o programu, MEDIA. |
| --- | --- |

—

Výkonná agentura pro vadělávání, kulturu a audiovizuální oblast převzala po sloučení kanceláře technické pomoci a Komise případy převedené z kanceláře technické pomoci na Komisi, stejně jako případy převedené přímo Komisí. Na základě sestavené bilance stanoví agentura postupy a fáze likvidace složek programu MEDIA II. Ty pak budou dohodnuty s generálním ředitelstvím INFSO, které vykonává dohled nad agenturou, pokud jde o programu, MEDIA.

| — | Komise zvážila přijetí vhodných opatření, neboť tento audit opět potvrdil již dříve zjištěné správní nedostatky (s výjimkou programu MEDIA II), které způsobily Společenství značné finanční ztráty. |
| --- | --- |

—

Komise zvážila přijetí vhodných opatření, neboť tento audit opět potvrdil již dříve zjištěné správní nedostatky (s výjimkou programu MEDIA II), které způsobily Společenství značné finanční ztráty.

| — | Komise přijala od března 2005 příslušná opatření k likvidaci programu ECIP a od té doby došlo k významnému pokroku. Očekává se, že všechny individuální akce programu ECIP budou uzavřeny do konce roku 2006 a že během roku 2007 bude možné program úplně uzavřít a uzavřít účty. |
| --- | --- |

—

Komise přijala od března 2005 příslušná opatření k likvidaci programu ECIP a od té doby došlo k významnému pokroku. Očekává se, že všechny individuální akce programu ECIP budou uzavřeny do konce roku 2006 a že během roku 2007 bude možné program úplně uzavřít a uzavřít účty.

ZÁRUČNÍ FOND PRO VNĚJŠÍ VZTAHY

| 11.14 | Účelem Záručního fondu pro vnější vztahy (12) (dále jen „záruční fond“), jež poskytuje záruky za půjčky třetím stranám, je vyplácet náhrady věřitelům (13) Společenství v případě nesplácení ze strany příjemce a vyhýbat se přímým nárokům na rozpočet Společenství. Administrativní řízení záručního fondu provádí GŘ ECFIN a za správu hotovosti (14) odpovídá EIB. Celkové (předběžné) zdroje záručního fondu činily k 31. prosinci 20051 323,9 milionu eur. |
| --- | --- |

11.14

Účelem Záručního fondu pro vnější vztahy (12) (dále jen „záruční fond“), jež poskytuje záruky za půjčky třetím stranám, je vyplácet náhrady věřitelům (13) Společenství v případě nesplácení ze strany příjemce a vyhýbat se přímým nárokům na rozpočet Společenství. Administrativní řízení záručního fondu provádí GŘ ECFIN a za správu hotovosti (14) odpovídá EIB. Celkové (předběžné) zdroje záručního fondu činily k 31. prosinci 20051 323,9 milionu eur.

| 11.15 | Účetní dvůr shledal, že řízení záručního fondu bylo v roce 2005 uspokojivé. V roce 2005 nebyla od záručního fondu požadována žádná záruka. |
| --- | --- |

11.15

Účetní dvůr shledal, že řízení záručního fondu bylo v roce 2005 uspokojivé. V roce 2005 nebyla od záručního fondu požadována žádná záruka.

EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ UHLÍ A OCELI V LIKVIDACI

| 11.16 | Po skončení platnosti Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO) dne 23. července 2002 byla aktiva a pasiva ESUO převedena na Evropské společenství (15). Cílem auditu Účetního dvora bylo získat dostatečnou záruku spolehlivosti účtů a souladu s předpisy upravujícími ESUO v likvidaci. |
| --- | --- |

11.16

Po skončení platnosti Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO) dne 23. července 2002 byla aktiva a pasiva ESUO převedena na Evropské společenství (15). Cílem auditu Účetního dvora bylo získat dostatečnou záruku spolehlivosti účtů a souladu s předpisy upravujícími ESUO v likvidaci.

| 11.17 | Investiční strategie v roce 2005 nedosáhla navrhovaného cíle pro rozdělení splatnosti portfolia (16) a byl zjištěn konstantní přebytek likvidity. |
| --- | --- |

11.17

Investiční strategie v roce 2005 nedosáhla navrhovaného cíle pro rozdělení splatnosti portfolia (16) a byl zjištěn konstantní přebytek likvidity.

| 11.17 | Cílová struktura splatnosti byla přezkoumána v roce 2004 s cílem přizpůsobit ji finančním pokynům stanoveným v rozhodnutí Rady. Výsledná úprava sestávala v prodloužení doby trvání prostřednictvím významných přesunů z krátkodobějších investic na dlouhodobé. |
| --- | --- |

11.17

Cílová struktura splatnosti byla přezkoumána v roce 2004 s cílem přizpůsobit ji finančním pokynům stanoveným v rozhodnutí Rady. Výsledná úprava sestávala v prodloužení doby trvání prostřednictvím významných přesunů z krátkodobějších investic na dlouhodobé.

V souvislosti s tím, co bylo obecně vnímáno jako prostředí nízkých úrokových sazeb, bylo potřeba vyhnout se riziku, že by hlavní část portfolia tvořily dlouhodobé investice při historicky nejnižších úrokových sazbách nebo že by došlo k nadměrnému růstu likvidity. K řešení této problematiky byla vypracována strategie založená na objektivních ukazatelích a zaměřená na rozložené dlouhodobé investice. Tato strategie je v současnosti prováděna.

| 11.18 | Generální ředitelství ECFIN schválilo v roce 2005 rozhodnutí zbavit se akcií Eurotunelu a zbývající části tzv. dluhu s nízkou prioritou (junior debt) (17), který vznikl při minulé restrukturalizaci. Převod těchto aktiv se nicméně uskutečnil v době, kdy bylo nejnižší rozpětí cen za celý rok. Vzniklá ztráta dosáhla u akcií 34,4 milionu eur a u dluhu s nízkou prioritou 4,6 milionu eur. |
| --- | --- |

11.18

Generální ředitelství ECFIN schválilo v roce 2005 rozhodnutí zbavit se akcií Eurotunelu a zbývající části tzv. dluhu s nízkou prioritou (junior debt) (17), který vznikl při minulé restrukturalizaci. Převod těchto aktiv se nicméně uskutečnil v době, kdy bylo nejnižší rozpětí cen za celý rok. Vzniklá ztráta dosáhla u akcií 34,4 milionu eur a u dluhu s nízkou prioritou 4,6 milionu eur.

| 11.18 | Komise rozhodla rozprodat aktiva, která uvádí Účetní dvůr, v souladu se svojí pokračující strategií prodeje investic. Tato aktiva nesplňují všeobecná investiční kritéria ESUO, nicméně byla získána v důsledku předcházejících restrukturalizací a nikoli v důsledku dobrovolných investičních rozhodnutí. Rozprodej z roku 2005 byl tedy posledním z celé série prodejů. |
| --- | --- |

11.18

Komise rozhodla rozprodat aktiva, která uvádí Účetní dvůr, v souladu se svojí pokračující strategií prodeje investic. Tato aktiva nesplňují všeobecná investiční kritéria ESUO, nicméně byla získána v důsledku předcházejících restrukturalizací a nikoli v důsledku dobrovolných investičních rozhodnutí. Rozprodej z roku 2005 byl tedy posledním z celé série prodejů.

Na jaře roku 2005 banky, které byly do obchodu s těmito aktivy zapojeny nejvíce, předpokládaly, že cena akcií i nižších tranší podřízeného dluhu se před další restrukturalizací zásadně zvýší. K zabezpečení životaschopnosti dané společnosti se očekávala rozsáhlá výměna dluhu na kmenové akcie, což by ještě významněji snížilo cenu akcií. Proto se jeví jako prozíravé prodávat na úrovních z dubna až června 2005 s cílem vyhnout se ještě větším ztrátám. Nicméně na vysoce nelikvidním trhu s nízkým počtem aktivních subjektů se ceny řídí událostmi a očekávání jsou značně nejistá.

Dopad na výkaz zisků a ztrát v roce 2005 byl omezen na 1 milion EUR, jelikož zbývající část byla pokryta předcházejícím vytvářením rezerv a opravných položek.

| 11.19 | Účetní dvůr zjistil u projektů na výzkum uhlí nedoplatky ve výši 7,7 milionu eur, které Komise zatím nezpracovala, což mělo negativní dopad na řízení likvidity. Účetní dvůr rovněž zjistil, že neuhrazené závazky nebyly monitorovány, především pokud jde o uplynutí lhůty pro realizaci. |
| --- | --- |

11.19

Účetní dvůr zjistil u projektů na výzkum uhlí nedoplatky ve výši 7,7 milionu eur, které Komise zatím nezpracovala, což mělo negativní dopad na řízení likvidity. Účetní dvůr rovněž zjistil, že neuhrazené závazky nebyly monitorovány, především pokud jde o uplynutí lhůty pro realizaci.

| 11.19 | Pokud jde o projekty ESUO v uhelném odvětví, Komise začala přijímat opatření potřebná k řešení nedostatků. Závazky, u kterých bylo překročeno konečné datum pro vznik nároků, byly uzavřeny ke dni 6. dubna 2006. |
| --- | --- |

11.19

Pokud jde o projekty ESUO v uhelném odvětví, Komise začala přijímat opatření potřebná k řešení nedostatků. Závazky, u kterých bylo překročeno konečné datum pro vznik nároků, byly uzavřeny ke dni 6. dubna 2006.

| 11.20 | Přetrvávaly nedostatky v informačních technologiích a značně se zpozdilo zavedení nového účetního systému, ke kterému mělo dojít v roce 2005, a muselo být odloženo na rok 2006. Tento časový tlak měl na ESUO v likvidaci významný dopad, pokud jde o automatizaci a odsouhlasení účtů, a byl příčinou vzniku zpoždění při vyhotovování účetní závěrky a nedostatků v provozní efektivitě. |
| --- | --- |

11.20

Přetrvávaly nedostatky v informačních technologiích a značně se zpozdilo zavedení nového účetního systému, ke kterému mělo dojít v roce 2005, a muselo být odloženo na rok 2006. Tento časový tlak měl na ESUO v likvidaci významný dopad, pokud jde o automatizaci a odsouhlasení účtů, a byl příčinou vzniku zpoždění při vyhotovování účetní závěrky a nedostatků v provozní efektivitě.

| 11.20 | Všechny nedostatky z minulosti v oblasti IT byly kromě jednoho vyřešeny. Zbývající položka (pracoviště pro obnovu systému po katastrofě SWIFT) vyžadovala určení vhodného místa a potřebné práce na infrastruktuře. Tyto činnosti probíhají a plánuje se, že budou dokončeny v roce 2006. Automatický hasicí systém bude nainstalován na nové pracoviště, kam se v roce 2006 přestěhuje příslušný útvar. |
| --- | --- |

11.20

Všechny nedostatky z minulosti v oblasti IT byly kromě jednoho vyřešeny. Zbývající položka (pracoviště pro obnovu systému po katastrofě SWIFT) vyžadovala určení vhodného místa a potřebné práce na infrastruktuře. Tyto činnosti probíhají a plánuje se, že budou dokončeny v roce 2006. Automatický hasicí systém bude nainstalován na nové pracoviště, kam se v roce 2006 přestěhuje příslušný útvar.

Pokud jde o nový účetní software, příslušná smluvní strana vážně podcenila objem prací potřebných pro realizaci specifických požadavků v souvislosti s bankovními operacemi. To vedlo k významnému dodatečnému provoznímu zatížení, nicméně to neovlivnilo správnost účtů.

| 11.21 | Přestože byly zjištěny určité provozní nedostatky, probíhá likvidace finančních operací ESUO v likvidaci v souladu s příslušnou legislativou, včetně víceletých finančních pokynů (viz body 11.17 až 11.20). |
| --- | --- |

11.21

Přestože byly zjištěny určité provozní nedostatky, probíhá likvidace finančních operací ESUO v likvidaci v souladu s příslušnou legislativou, včetně víceletých finančních pokynů (viz body 11.17 až 11.20).

| 11.21 | Komise bude nadále řídit likvidaci ESUO v souladu s pravidly a s ohledem na odpovědi obsažené v bodech 11.17 a 11.18 nepovažuje za vhodné hovořit o provozních nedostatcích. |
| --- | --- |

11.21

Komise bude nadále řídit likvidaci ESUO v souladu s pravidly a s ohledem na odpovědi obsažené v bodech 11.17 a 11.18 nepovažuje za vhodné hovořit o provozních nedostatcích.

---

(1)  Rizikovým kapitálem se rozumí investice do vysoce rizikových podniků s růstovým potenciálem, jako jsou investice do začínajících podniků, malých podniků a nových technologií.

(2)  Například Evropský investiční fond (EIF) a Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBOR).

(3)  Výroční zpráva Účetního dvora za rozpočtový rok 2004, bod 1.19 a tabulka 1.1; výroční zpráva Účetního dvora za rozpočtový rok 2003, bod 1.10 a tabulka 1.1; výroční zpráva Účetního dvora za rozpočtový rok 2002, body 1.18 až 1.22; výroční zpráva Účetního dvora za rozpočtový rok 2001, bod 9.20.

(4)  Z toho se 130,3 milionu EUR týká úvěrů a podmíněně vratných záloh.

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 772/2001 ze dne 4. dubna 2001 (Úř. věst. L 112, 21.4.2001, s. 1) mimo jiné stanoví, že Komise učiní nezbytné kroky, aby uzavřela projekty ECIP a provedla jejich likvidaci.

(6)  Například tři případy v celkové hodnotě 207 000 eur. Jde o částky převyšující počáteční závazky a o částky omylem zaplacené na nesprávné bankovní účty. K překročení počátečních závazků mohlo dojít proto, že byly přijaty pouze celkové závazky.

(7)  Program MEDIA I 1991–1996 (téměř uzavřený s výjimkou dvou případů, veškerá finanční aktiva v hodnotě 26,7 milionu eur byla na konci roku 2003 odepsána a nepočítá se s žádnými dalšími úhradami), MEDIA II 1996–2000, MEDIA plus 2001–2006 (stále probíhá).

(8)  Úř. věst. L 321, 30.12.1995, s. 25.

(9)  Od 1. ledna 2006 byly povinnosti související s řízením a správou programů převedeny na novou „Výkonnou agenturu pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast“ Komise.

(10)  Celková hodnota 9 z 32 testovaných operací se odhaduje na cca 1,1 milionu eur. Tato částka zahrnuje sporný případ v odhadované hodnotě 1 milion eur, který není monitorován od roku 2003.

(11)  Například zasílání upomínek.

(12)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 ze dne 31. října 1994 (Úř. věst. L 293, 12.11.1994, s. 1). Nařizení naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 2273/2004 ze dne 22. prosince 2004 (Úř. věst. L 396, 31.12.2004, s. 28).

(13)  Především EIB, ale také zahraniční úvěry Euratomu a úvěry, které poskytuje ES třetím zemím v rámci makrofinanční pomoci (macro-financial assistance – MFA).

(14)  Dohoda o řízení mezi EIB a Evropskou komisí, naposledy změněná dne 28. dubna 2002 a 8. května 2002.

(15)  Protokol o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel (Úř. věst. C 80, 10.3.2001, s. 67).

(16)  Splatností se rozumí datum, ke kterému se musí splatit nominální hodnota obligace.

(17)  Tzv. dluh s nízkou prioritou (junior debt) je dluh, který není zajištěn, nebo má nízkou prioritu. Jde o obdobu podřízeného dluhu.

---

| 31.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 263/205 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 263/205

---

VÝROČNÍ ZPRÁVA O ČINNOSTECH FINANCOVANÝCH ZE ŠESTÉHO, SEDMÉHO, OSMÉHO A DEVÁTÉHO EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU (ERF)

(2006/C 263/02)

---

PŘÍLOHY K VÝROČNÍ ZPRÁVĚ O PLNĚNÍ ROZPOČTU

PŘÍLOHA I

Finanční informace k souhrnnému rozpočtu

OBSAH

ZÁKLADNÍ INFORMACE O ROZPOČTU

| 1. | Skladba rozpočtu |
| --- | --- |

1.

Skladba rozpočtu

| 2. | Právní základ |
| --- | --- |

2.

Právní základ

| 3. | Rozpočtové zásady stanovené ve Smlouvách a ve finančním nařízení |
| --- | --- |

3.

Rozpočtové zásady stanovené ve Smlouvách a ve finančním nařízení

| 4. | Obsah a struktura rozpočtu |
| --- | --- |

4.

Obsah a struktura rozpočtu

| 5. | Financování rozpočtu (rozpočtové příjmy) |
| --- | --- |

5.

Financování rozpočtu (rozpočtové příjmy)

| 6. | Druhy rozpočtových prostředků |
| --- | --- |

6.

Druhy rozpočtových prostředků

| 7. | Plnění rozpočtu |
| --- | --- |

7.

Plnění rozpočtu

| 7.1 | Odpovědnost za plnění rozpočtu |
| --- | --- |

7.1

Odpovědnost za plnění rozpočtu

| 7.2 | Realizace příjmů |
| --- | --- |

7.2

Realizace příjmů

| 7.3 | Realizace výdajů |
| --- | --- |

7.3

Realizace výdajů

| 7.4 | Konsolidované výkazy o plnění rozpočtu a stanovení zůstatku za rozpočtový rok |
| --- | --- |

7.4

Konsolidované výkazy o plnění rozpočtu a stanovení zůstatku za rozpočtový rok

| 8. | Předkládání účtů |
| --- | --- |

8.

Předkládání účtů

| 9. | Externí audit |
| --- | --- |

9.

Externí audit

| 10. | Absolutorium a nápravná opatření |
| --- | --- |

10.

Absolutorium a nápravná opatření

VYSVĚTLUJÍCÍ POZNÁMKY

Zdroj finančních údajů

Měnová jednotka

Zkratky a symboly

SCHÉMATA

ZÁKLADNÍ INFORMACE O ROZPOČTU

1.   SKLADBA ROZPOČTU

Rozpočet tvoří výdaje Evropského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom). Zahrnuje rovněž administrativní výdaje na spolupráci v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí a v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, jakož i další výdaje, o kterých se Rada domnívá, že by měly být hrazeny z rozpočtu, neboť přispívají k plnění těchto politik.

2.   PRÁVNÍ ZÁKLAD

Rozpočet se řídí finančními ustanoveními Římských smluv (1)
   (2) (články 268 až 280 Smlouvy o založení ES a články 171 až 183 Smlouvy o Euratomu) a finančními nařízeními (3).

3.   ROZPOČTOVÉ ZÁSADY STANOVENÉ VE SMLOUVÁCH A VE FINANČNÍM NAŘÍZENÍ

Veškeré příjmy Společenství a veškeré jeho výdaje jsou zahrnuty do jednoho rozpočtu (zásada jednotnosti a správnosti rozpočtu). Rozpočet se schvaluje na dobu jednoho rozpočtového roku (zásada ročního rozpočtu). Příjmy a výdaje rozpočtu musí být vyrovnané (zásada vyrovnanosti rozpočtu). Účty se sestavují, plní a předkládají v eurech (zásada zúčtovací jednotky). Příjmy musí sloužit k financování všech výdajů bez rozdílu a stejně jako výdaje musí být zaznamenány v rozpočtu a následně ve finančních výkazech v plné výši bez jakéhokoliv vzájemného započítávání (zásada obecnosti rozpočtu). Rozpočtové prostředky se přidělují na konkrétní účely a člení se do hlav a kapitol; kapitoly se dále člení do článků a bodů (zásada specifikace). Rozpočtové prostředky musí být použity v souladu se zásadou řádného finančního řízení, tj. se zásadami hospodárnosti, účinnosti a účelnosti. Při sestavování a plnění rozpočtu a při předkládání účtů se dodržuje zásada transparentnosti. Z těchto hlavních zásad existuje několik menších výjimek.

4.   OBSAH A STRUKTURA ROZPOČTU

Rozpočet tvoří „souhrnný výkaz příjmů a výdajů“ a „výkazy příjmů a výdajů“ jednotlivých orgánů a institucí v osmi samostatných oddílech: oddíl I – Parlament; oddíl II – Rada; oddíl III – Komise; oddíl IV – Soudní dvůr; oddíl V – Účetní dvůr; oddíl VI – Hospodářský a sociální výbor; oddíl VII – Výbor regionů a oddíl VIII – Evropský veřejný ochránce práv a evropský inspektor ochrany údajů.

V rámci každého oddílu jsou příjmy a výdaje rozčleněny do rozpočtových položek (hlavy, kapitoly, články a případně body) podle jejich druhu a účelu, na který mají být použity.

5.   FINANCOVÁNÍ ROZPOČTU (ROZPOČTOVÉ PŘÍJMY)

Rozpočet je financován převážně z vlastních zdrojů Společenství, kterými jsou: vlastní zdroje odvozené z HND, vlastní zdroje z DPH, cla, zemědělské dávky a poplatky z cukru a izoglukózy (4).

Kromě vlastních zdrojů existují další příjmy, které jsou však pouze okrajové (viz
  schéma I
  ).

6.   DRUHY ROZPOČTOVÝCH PROSTŘEDKŮ

K pokrytí odhadovaných výdajů existují v rozpočtu následující druhy prostředků:

| a) | rozlišené prostředky (RP) jsou určeny k financování víceletých činností v některých rozpočtových oblastech. Patří mezi ně prostředky na závazky (PZ) a prostředky na platby (PP):






  — | prostředky na závazky umožňují v průběhu daného rozpočtového roku vznik právních závazků týkajících se činností prováděných během několika rozpočtových let, |
| --- | --- | --- |

a)

rozlišené prostředky (RP) jsou určeny k financování víceletých činností v některých rozpočtových oblastech. Patří mezi ně prostředky na závazky (PZ) a prostředky na platby (PP):

—

prostředky na závazky umožňují v průběhu daného rozpočtového roku vznik právních závazků týkajících se činností prováděných během několika rozpočtových let,

| — | prostředky na platby umožňují financování výdajů vyplývajících z právních závazků vzniklých v průběhu běžného rozpočtového roku a v přecházejících rozpočtových letech; |
| --- | --- |

—

prostředky na platby umožňují financování výdajů vyplývajících z právních závazků vzniklých v průběhu běžného rozpočtového roku a v přecházejících rozpočtových letech;

| b) | nerozlišené prostředky (NP) umožňují realizovat závazky a platby týkající se činností uskutečňovaných v průběhu běžného rozpočtového roku. |
| --- | --- |

b)

nerozlišené prostředky (NP) umožňují realizovat závazky a platby týkající se činností uskutečňovaných v průběhu běžného rozpočtového roku.

Z tohoto důvodu je nezbytné uvést za každý rozpočtový rok následující dva celkové součty:

| a) | celkové příděly na závazky (PNZ) (5) = nerozlišené prostředky (NP) + prostředky na závazky (PZ) (5); |
| --- | --- |

a)

celkové příděly na závazky (PNZ) (5) = nerozlišené prostředky (NP) + prostředky na závazky (PZ) (5);

| b) | celkové příděly na platby (PNP) (5) = nerozlišené prostředky (NP) + prostředky na platby (PP) (5). |
| --- | --- |

b)

celkové příděly na platby (PNP) (5) = nerozlišené prostředky (NP) + prostředky na platby (PP) (5).

Rozpočtové příjmy slouží k pokrytí celkových přídělů na platby, ale nemusejí pokrýt prostředky na závazky.

Následující zjednodušené schéma (s fiktivními hodnotami) znázorňuje dopad těchto druhů prostředků v každém rozpočtovém roce.

Image

7.   PLNĚNÍ ROZPOČTU

7.1   Odpovědnost za plnění rozpočtu

Komise plní rozpočet na vlastní odpovědnost, v souladu s finančním nařízením a v mezích přidělených prostředků. Komise přiznává ostatním orgánům potřebné pravomoci pro plnění těch oddílů rozpočtu, které se jich týkají (6). Finanční nařízení stanoví postupy plnění rozpočtu a především odpovědnosti schvalujících osob, účetních, správců zálohových účtů a interních auditorů orgánů. Ve dvou největších oblastech výdajů (záruční sekce EZOZF a strukturální fondy) řídí Společenství své finanční prostředky společně s členskými státy.

7.2   Realizace příjmů

Odhadované příjmy, které jsou zapsané v rozpočtu, lze změnit opravnými rozpočty.

Realizace rozpočtových příjmů spočívá v zjištění nároků a výběru příjmů dlužných Společenství (příjmy z vlastních zdrojů a ostatní příjmy). Řídí se zvláštními právními předpisy (7). Skutečné příjmy rozpočtového roku lze stanovit jako celkový součet částek vybraných na základě nároků vzniklých v průběhu běžného rozpočtového roku a částek k úhradě na základě nároků z předcházejících rozpočtových let.

7.3   Realizace výdajů

Odhadované výdaje se zapisují do rozpočtu.

Realizace rozpočtových výdajů, tj. změny a používání rozpočtových prostředků, lze shrnout takto:

| a) | příděly na závazky:






  i) | změna prostředků: celkové příděly na závazky v daném rozpočtovém roce tvoří: původní rozpočet (NP a PZ) + opravné rozpočty + účelově vázané příjmy + převody + prostředky na závazky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku + neautomatické přenosy prostředků z předcházejícího rozpočtového roku, které dosud nebyly přiděleny + opětovné poskytnutí prostředků na závazky, které byly v předcházejících letech uvolněny, |
| --- | --- | --- |

a)

příděly na závazky:

i)

změna prostředků: celkové příděly na závazky v daném rozpočtovém roce tvoří: původní rozpočet (NP a PZ) + opravné rozpočty + účelově vázané příjmy + převody + prostředky na závazky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku + neautomatické přenosy prostředků z předcházejícího rozpočtového roku, které dosud nebyly přiděleny + opětovné poskytnutí prostředků na závazky, které byly v předcházejících letech uvolněny,

| ii) | použití prostředků: konečné příděly na závazky se v průběhu rozpočtového roku použijí ve formě přijatých závazků (využité příděly na závazky = částka odpovídající vzniklým závazkům), |
| --- | --- |

ii)

použití prostředků: konečné příděly na závazky se v průběhu rozpočtového roku použijí ve formě přijatých závazků (využité příděly na závazky = částka odpovídající vzniklým závazkům),

| iii) | přenos prostředků z běžného rozpočtového roku do následujícího rozpočtového roku: prostředky, které nebyly využity v daném rozpočtovém roce, mohou být na základě rozhodnutí příslušného orgánu přeneseny do následujícího rozpočtového roku. Prostředky disponibilní ve formě účelově vázaných příjmů se automaticky přenášejí do následujícího roku, |
| --- | --- |

iii)

přenos prostředků z běžného rozpočtového roku do následujícího rozpočtového roku: prostředky, které nebyly využity v daném rozpočtovém roce, mohou být na základě rozhodnutí příslušného orgánu přeneseny do následujícího rozpočtového roku. Prostředky disponibilní ve formě účelově vázaných příjmů se automaticky přenášejí do následujícího roku,

| iv) | rušení prostředků: zůstatek se ruší; |
| --- | --- |

iv)

rušení prostředků: zůstatek se ruší;

| b) | příděly na platby:






  i) | změna prostředků: celkové příděly na platby v daném rozpočtovém roce tvoří: původní rozpočet (NP a PP) + opravné rozpočty + účelově vázané příjmy + převody + prostředky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku formou automatických nebo neautomatických přenosů prostředků z předcházejícího rozpočtového roku, |
| --- | --- | --- |

b)

příděly na platby:

i)

změna prostředků: celkové příděly na platby v daném rozpočtovém roce tvoří: původní rozpočet (NP a PP) + opravné rozpočty + účelově vázané příjmy + převody + prostředky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku formou automatických nebo neautomatických přenosů prostředků z předcházejícího rozpočtového roku,

| ii) | použití prostředků daného rozpočtového roku: příděly na platby příslušného rozpočtového roku se použijí ve formě plateb. Jejich součástí nejsou prostředky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku (použité příděly na platby = platby, které byly uskutečněny z prostředků daného rozpočtového roku), |
| --- | --- |

ii)

použití prostředků daného rozpočtového roku: příděly na platby příslušného rozpočtového roku se použijí ve formě plateb. Jejich součástí nejsou prostředky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku (použité příděly na platby = platby, které byly uskutečněny z prostředků daného rozpočtového roku),

| iii) | přenos prostředků z běžného rozpočtového roku do následujícího rozpočtového roku: prostředky, které nebyly využity v běžném rozpočtovém roce, mohou být na základě rozhodnutí příslušného orgánu přeneseny do následujícího rozpočtového roku. Prostředky disponibilní ve formě účelově vázaných příjmů se automaticky přenášejí do následujícího roku, |
| --- | --- |

iii)

přenos prostředků z běžného rozpočtového roku do následujícího rozpočtového roku: prostředky, které nebyly využity v běžném rozpočtovém roce, mohou být na základě rozhodnutí příslušného orgánu přeneseny do následujícího rozpočtového roku. Prostředky disponibilní ve formě účelově vázaných příjmů se automaticky přenášejí do následujícího roku,

| iv) | rušení prostředků: zůstatek se ruší, |
| --- | --- |

iv)

rušení prostředků: zůstatek se ruší,

| v) | celkové platby provedené v průběhu rozpočtového roku: platby uskutečněné na základě přídělů na platby příslušného rozpočtového roku + platby uskutečněné na základě přídělů na platby, které byly přenesené z předcházejícího rozpočtového roku, |
| --- | --- |

v)

celkové platby provedené v průběhu rozpočtového roku: platby uskutečněné na základě přídělů na platby příslušného rozpočtového roku + platby uskutečněné na základě přídělů na platby, které byly přenesené z předcházejícího rozpočtového roku,

| vi) | skutečné výdaje provedené v běžném rozpočtovém roce: výdaje uvedené v konsolidovaném výkazu o plnění rozpočtu (viz bod 7.4) = platby uskutečněné na základě přídělů na platby daného rozpočtového roku + příděly na platby daného rozpočtového roku přenesené do následujícího rozpočtového roku. |
| --- | --- |

vi)

skutečné výdaje provedené v běžném rozpočtovém roce: výdaje uvedené v konsolidovaném výkazu o plnění rozpočtu (viz bod 7.4) = platby uskutečněné na základě přídělů na platby daného rozpočtového roku + příděly na platby daného rozpočtového roku přenesené do následujícího rozpočtového roku.

7.4   Konsolidované výkazy o plnění rozpočtu a stanovení zůstatku za rozpočtový rok

Konsolidované výkazy o plnění rozpočtu se sestavují po uzávěrce rozpočtového roku. Stanoví se v nich zůstatek rozpočtového roku, který se zapíše prostřednictvím opravného rozpočtu do rozpočtu na následující rok.

8.   PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČTŮ

Účty za daný rozpočtový rok se předkládají Parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru nejpozději 31. března následujícího roku. Tyto účty tvoří účetní závěrka, výkaz o plnění rozpočtu a doprovodná zpráva o rozpočtovém a finančním řízení.

9.   EXTERNÍ AUDIT

Externí audit rozpočtu vykonává od roku 1977 Účetní dvůr Evropských společenství (8) (dále jen „Účetní dvůr“). Účetní dvůr přezkoumává všechny příjmové a výdajové účty rozpočtu. Musí Evropskému parlamentu a Radě předložit prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účtů a legálnosti a správnosti uskutečněných operací. Posuzuje legálnost a správnost příjmů a výdajů a ujišťuje se o řádnosti finančního řízení. Účetní dvůr může provádět audity před uzávěrkou příslušného rozpočtového roku, a to na základě účetních dokladů, popřípadě na místě v orgánech Společenství, ve členských státech a ve třetích zemích. Účetní dvůr vypracuje za každý rozpočtový rok výroční zprávu. Může také kdykoliv předkládat své připomínky ke specifickým otázkám a na žádost kteréhokoliv orgánu Společenství vydávat stanoviska.

10.   ABSOLUTORIUM A NÁPRAVNÁ OPATŘENÍ

Od roku 1977 se uplatňují tato ustanovení (9): Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady do 30. dubna roku n+2 (roku, který následuje po příslušném rozpočtovém roce) Komisi absolutorium za plnění rozpočtu roku n. Rada a Evropský parlament za tímto účelem přezkoumávají účty předložené Komisí, jakož i výroční zprávu a zvláštní zprávy Účetního dvora. Na základě připomínek obsažených v rozhodnutí o absolutoriu musí příslušné orgány přijmout vhodná opatření a vypracovat k nim zprávu.

VYSVĚTLUJÍCÍ POZNÁMKY

ZDROJ FINANČNÍCH ÚDAJŮ

Finanční údaje uvedené v této příloze pocházejí z účetní závěrky Evropských společenství (10) a z různých jiných finančních výkazů předkládaných Komisí. Geografické rozdělení bylo vytvořeno na základě kódů zemí používaných v systému účetních informací Komise (ABAC). Komise upozorňuje, že veškeré údaje o příjmech a výdajích poskytnuté členskými státy byly získány na základě aritmetických operací, a tudíž poskytují neúplné informace o prospěchu, který jednotlivým státům členství v Evropské unii přináší. Z tohoto důvodu je při jejich interpretaci nutná obezřetnost.

MĚNOVÁ JEDNOTKA

Veškeré finanční údaje se uvádějí v milionech eur. Celkové hodnoty jsou dány zaokrouhlením součtů nezaokrouhlených částek, a proto se nemusí nutně shodovat se součty zaokrouhlených částek.

ZKRATKY A SYMBOLY

| AT | Rakousko |
| --- | --- |
| BE | Belgie |
| CY | Kypr |
| CZ | Česká republika |
| DE | Německo |
| DK | Dánsko |
| DKK | Dánská koruna |
| DPH | Daň z přidané hodnoty |
| EE | Estonsko |
| EHS | Evropské hospodářské společenství |
| EL | Řecko |
| ES | Španělsko |
| ES | Evropské společenství (Evropská společenství) |
| ESAE nebo Euratom | Evropské společenství pro atomovou energii |
| ESUO | Evropské společenství uhlí a oceli |
| ESVO | Evropské sdružení volného obchodu |
| EU | Evropská unie |
| EU-25 | Celkem všech 25 členských států Evropské unie |
| FI | Finsko |
| FN | Finanční nařízení ze dne 25. června 2002 |
| FR | Francie |
| GBP | Libra šterlinků |
| hl. | Hlava rozpočtu |
| HND | Hrubý národní důchod |
| HU | Maďarsko |
| IE | Irsko |
| IT | Itálie |
| kap. | Kapitola rozpočtu |
| LT | Litva |
| LU | Lucembursko |
| LV | Lotyšsko |
| MT | Malta |
| NL | Nizozemsko |
| NP | Nerozlišené prostředky |
| odd. | Oddíl rozpočtu |
| PL | Polsko |
| pododd. | Pododdíl rozpočtu |
| PP | Prostředky na platby |
| PNP | Příděly na platby |
| PNZ | Příděly na závazky |
| PT | Portugalsko |
| PZ | Prostředky na závazky |
| RP | Rozlišené prostředky |
| SE | Švédsko |
| SEK | Švédská koruna |
| Schéma | Schéma, na které se odvolává jiné schéma (např.: schéma III) |
| SK | Slovensko |
| SL | Slovinsko |
| UK | Spojené království |
| Úř. věst. | Úřední věstník Evropské unie |
| 0,0 | Hodnota mezi 0 a 0,05 |
| — | Údaj neexistuje |

AT

Rakousko

BE

Belgie

CY

Kypr

CZ

Česká republika

DE

Německo

DK

Dánsko

DKK

Dánská koruna

DPH

Daň z přidané hodnoty

EE

Estonsko

EHS

Evropské hospodářské společenství

EL

Řecko

ES

Španělsko

ES

Evropské společenství (Evropská společenství)

ESAE nebo Euratom

Evropské společenství pro atomovou energii

ESUO

Evropské společenství uhlí a oceli

ESVO

Evropské sdružení volného obchodu

EU

Evropská unie

EU-25

Celkem všech 25 členských států Evropské unie

FI

Finsko

FN

Finanční nařízení ze dne 25. června 2002

FR

Francie

GBP

Libra šterlinků

hl.

Hlava rozpočtu

HND

Hrubý národní důchod

HU

Maďarsko

IE

Irsko

IT

Itálie

kap.

Kapitola rozpočtu

LT

Litva

LU

Lucembursko

LV

Lotyšsko

MT

Malta

NL

Nizozemsko

NP

Nerozlišené prostředky

odd.

Oddíl rozpočtu

PL

Polsko

pododd.

Pododdíl rozpočtu

PP

Prostředky na platby

PNP

Příděly na platby

PNZ

Příděly na závazky

PT

Portugalsko

PZ

Prostředky na závazky

RP

Rozlišené prostředky

SE

Švédsko

SEK

Švédská koruna

Schéma

Schéma, na které se odvolává jiné schéma (např.: schéma III)

SK

Slovensko

SL

Slovinsko

UK

Spojené království

Úř. věst.

Úřední věstník Evropské unie

0,0

Hodnota mezi 0 a 0,05

—

Údaj neexistuje

SCHÉMATA

ROZPOČET NA ROK 2005 A PLNĚNÍ ROZPOČTU V PRŮBĚHU ROKU 2005

| Schéma I | Rozpočet na rok 2005 – odhadované příjmy a konečné příděly na platby |
| --- | --- |
| Schéma II | Rozpočet na rok 2005 – příděly na závazky |
| Schéma III | Příděly na závazky disponibilní v roce 2005 a jejich použití |
| Schéma IV | Příděly na platby disponibilní v roce 2005 a jejich použití |
| Schéma V | Vlastní zdroje v roce 2005 – skutečné příjmy podle členských států |
| Schéma VI | Platby provedené v roce 2005 v jednotlivých členských státech |

Schéma I

Rozpočet na rok 2005 – odhadované příjmy a konečné příděly na platby

Schéma II

Rozpočet na rok 2005 – příděly na závazky

Schéma III

Příděly na závazky disponibilní v roce 2005 a jejich použití

Schéma IV

Příděly na platby disponibilní v roce 2005 a jejich použití

Schéma V

Vlastní zdroje v roce 2005 – skutečné příjmy podle členských států

Schéma VI

Platby provedené v roce 2005 v jednotlivých členských státech

PŘEHLED UKAZATELŮ VZTAHUJÍCÍCH SE K PLNĚNÍ ROZPOČTU (2001–2005)

| Schéma VII | Vývoj a čerpání přídělů na platby v období 2001–2005 podle okruhů výdajů finančního výhledu |
| --- | --- |

Schéma VII

Vývoj a čerpání přídělů na platby v období 2001–2005 podle okruhů výdajů finančního výhledu

---

(1)  Římská smlouva (25. března 1957): Smlouva o založení Evropského hospodářského společenství (EHS).

(2)  Římská smlouva (25. března 1957): Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom).

(3)  Především finanční nařízení (FN) ze dne 25. června 2002 (Úř. věst. L 248, 16.9.2002).

(4)  Hlavní právní předpisy týkající se vlastních zdrojů: rozhodnutí Rady 2000/597/ES, Euratom ze dne 29. září 2000 (Úř. věst. L 253, 7.10.2000); nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000 (Úř. věst. L 130, 31.5.2000); nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89 ze dne 29. května 1989 (Úř. věst. L 155, 7.6.1989); šestá směrnice Rady ze dne 17. května 1977, společný systém DPH: jednotný základ daně (Úř. věst. L 145, 13.6.1977); směrnice Rady 89/130/EHS, Euratom ze dne 13. února 1989 o harmonizaci výpočtu HND (Úř. věst. L 49, 21.2.1989), nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 ze dne 15. července 2003 o harmonizaci výpočtu hrubého národního důchodu v tržních cenách (Úř. věst. L 181,19.7.2003).

(5)  Povšimněte si rozdílu mezi „příděly na závazky“ a „prostředky na závazky“, jakož i rozdílu mezi „příděly na platby“ a „prostředky na platby“. Pojmy „prostředky na závazky“ a „prostředky na platby“ se používají výhradně v souvislosti s rozlišenými prostředky.

(6)  Viz článek 274 Smlouvy založení o ES, článek 179 Smlouvy o Euratomu a článek 50 FN.

(7)  Viz články 69 až 74 FN a nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000.

(8)  Viz článek 246, 247 a 248 Smlouvy o založení ES, článek 160a, 160b a 160c Smlouvy o Euratomu a článek 139 až 147 FN.

(9)  Viz článek 276 Smlouvy o ES a článek 180b Smlouvy založení o Euratomu.

(10)  V rozpočtovém roce 2005: konečná účetní závěrka Evropských společenství [SEC(2006) 915 a SEC(2006) 916].

PŘÍLOHA II

Zprávy a stanoviska, které Účetní dvůr přijal od roku 2001

Účetní dvůr je na základě ustanovení Smluv povinen předkládat výroční zprávy. Na základě Smluv a dalších v současné době platných právních předpisů je také povinen předkládat specifické výroční zprávy týkající se některých orgánů a činností Společenství. Smlouvy rovněž Účetní dvůr opravňují k předkládání připomínek ke konkrétním otázkám a vydávání stanovisek na základě požadavků některého z orgánů. Seznam zpráv a stanovisek, které Účetní dvůr přijal od roku 2001, je uveden níže.

| Název | Zveřejnění |
| --- | --- |
| Výroční zprávy a prohlášení o věrohodnosti |
| Dvacátá čtvrtá výroční zpráva za rozpočtový rok 2000:






  — | Zpráva o činnostech financovaných ze souhrnného rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů |

Název

Zveřejnění

Výroční zprávy a prohlášení o věrohodnosti

Dvacátá čtvrtá výroční zpráva za rozpočtový rok 2000:

—

Zpráva o činnostech financovaných ze souhrnného rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů

| — | Zpráva o činnostech šestého, sedmého a osmého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnostech šestého, sedmého a osmého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů

Úř. věst. C 359, 15.12.2001, Úř. věst. C 92, 17.4.2002 a Úř. věst. C 36, 15.2.2003

Dvacátá pátá výroční zpráva za rozpočtový rok 2001:

| — | Zpráva o činnostech financovaných ze souhrnného rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnostech financovaných ze souhrnného rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů

| — | Zpráva o činnostech šestého, sedmého a osmého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnostech šestého, sedmého a osmého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů

Úř. věst. C 295, 28.11.2002

Dvacátá šestá výroční zpráva za rozpočtový rok 2002:

| — | Zpráva o činnostech financovaných ze souhrnného rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnostech financovaných ze souhrnného rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů

| — | Zpráva o činnostech šestého, sedmého a osmého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnostech šestého, sedmého a osmého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů

Úř. věst. C 286, 28.11.2003

Dvacátá sedmá výroční zpráva za rozpočtový rok 2003:

| — | Zpráva o činnostech financovaných z rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnostech financovaných z rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů

| — | Zpráva o činnostech šestého, sedmého, osmého a devátého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnostech šestého, sedmého, osmého a devátého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů

Úř. věst. C 293, 30.11.2004

Dvacátá osmá výroční zpráva za rozpočtový rok 2004:

| — | Zpráva o plnění rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o plnění rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů

| — | Zpráva o činnostech šestého, sedmého, osmého a devátého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnostech šestého, sedmého, osmého a devátého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů

Úř. věst. C 301, 30.11.2005

Dvacátá devátá výroční zpráva za rozpočtový rok 2005:

| — | Zpráva o plnění rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o plnění rozpočtu a prohlášení o věrohodnosti účtů

| — | Zpráva o činnostech šestého, sedmého, osmého a devátého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů |
| --- | --- |

—

Zpráva o činnostech šestého, sedmého, osmého a devátého ERF a prohlášení o věrohodnosti účtů

Zveřejněno v tomto Úř. věst.

Zvláštní zprávy

Vlastní zdroje

—

Společná zemědělská politika

| — | Zvláštní zpráva č. 4/2001 o auditu EZOZF – záruční sekce týkající se zavedení integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 4/2001 o auditu EZOZF – záruční sekce týkající se zavedení integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS)

Úř. věst. C 214, 31.7.2001

| — | Zvláštní zpráva č. 6/2001 o mléčných kvótách |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 6/2001 o mléčných kvótách

Úř. věst. C 305, 30.10.2001

| — | Zvláštní zpráva č. 7/2001 o vývozních náhradách – pro místo určení a umístění na trh |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 7/2001 o vývozních náhradách – pro místo určení a umístění na trh

Úř. věst. C 314, 8.11.2001

| — | Zvláštní zpráva č. 8/2001 o náhradách za produkci bramborového a obilného škrobu a pomoci pro bramborový škrob |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 8/2001 o náhradách za produkci bramborového a obilného škrobu a pomoci pro bramborový škrob

Úř. věst. C 294, 19.10.2001

| — | Zvláštní zpráva č. 14/2001 o kontrole nápravných opatření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávu č. 19/98 o BSE |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 14/2001 o kontrole nápravných opatření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávu č. 19/98 o BSE

Úř. věst. C 324, 20.11.2001

| — | Zvláštní zpráva č. 5/2002 o extenzifikaci prémiového a platebního systému ve společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 5/2002 o extenzifikaci prémiového a platebního systému ve společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem

Úř. věst. C 290, 25.11.2002

| — | Zvláštní zpráva č. 6/2002 o auditu řízení podpory režimu EU na olejnatá semena, jak ho provádí Evropská komise |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 6/2002 o auditu řízení podpory režimu EU na olejnatá semena, jak ho provádí Evropská komise

Úř. věst. C 254, 22.10.2002

| — | Zvláštní zpráva č. 7/2002 o řádném finančním řízení společné organizace trhů v sektoru banánů |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 7/2002 o řádném finančním řízení společné organizace trhů v sektoru banánů

Úř. věst. C 294, 28.11.2002

| — | Zvláštní zpráva č. 1/2003 týkající se předběžného financování vývozních náhrad |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 1/2003 týkající se předběžného financování vývozních náhrad

Úř. věst. C 98, 24.4.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 4/2003 týkající se podpory rozvoje venkova pro znevýhodněné oblasti |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 4/2003 týkající se podpory rozvoje venkova pro znevýhodněné oblasti

Úř. věst. C 151, 27.6.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 9/2003 týkající se systému, kterým se stanovuje výše dotací na vývoz zemědělských produktů (vývozní náhrady) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 9/2003 týkající se systému, kterým se stanovuje výše dotací na vývoz zemědělských produktů (vývozní náhrady)

Úř. věst. C 211, 5.9.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 12/2003 o řádném finančním řízení společné organizace trhu se sušeným krmivem |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 12/2003 o řádném finančním řízení společné organizace trhu se sušeným krmivem

Úř. věst. C 298, 9.12.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 13/2003 o pomoci na produkci bavlny |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 13/2003 o pomoci na produkci bavlny

Úř. věst. C 298, 9.12.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 14/2003 o hodnocení příjmů zemědělců, které provedla Evropská komise (čl. 33 odst. 1 písm. b) Smlouvy o ES) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 14/2003 o hodnocení příjmů zemědělců, které provedla Evropská komise (čl. 33 odst. 1 písm. b) Smlouvy o ES)

Úř. věst. C 45, 20.2.2004

| — | Zvláštní zpráva č. 3/2004 o vymáhání nesprávně vyplacených prostředků v rámci společné zemědělské politiky |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 3/2004 o vymáhání nesprávně vyplacených prostředků v rámci společné zemědělské politiky

Úř. věst. C 269, 4.11.2004

| — | Zvláštní zpráva č. 6/2004 o zavedení systému identifikace a evidence skotu v Evropské unii |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 6/2004 o zavedení systému identifikace a evidence skotu v Evropské unii

Úř. věst. C 29, 4.2.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 7/2004 týkající se společné organizace trhu se surovým tabákem |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 7/2004 týkající se společné organizace trhu se surovým tabákem

Úř. věst. C 41, 17.2.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 8/2004 o řízení a dohledu Komise nad opatřením pro tlumení slintavky a kulhavky a o souvisejících výdajích |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 8/2004 o řízení a dohledu Komise nad opatřením pro tlumení slintavky a kulhavky a o souvisejících výdajích

Úř. věst. C 54, 3.3.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 9/2004 o lesnických opatřeních v rámci politiky rozvoje venkova |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 9/2004 o lesnických opatřeních v rámci politiky rozvoje venkova

Úř. věst. C 67, 18.3.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 3/2005 k rozvoji venkova: ověřování výdajů na agroenvironment |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 3/2005 k rozvoji venkova: ověřování výdajů na agroenvironment

Úř. věst. C 279, 11.11.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 7/2006 o investicích do rozvoje venkova: Řeší účelně problémy venkovských oblastí? |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 7/2006 o investicích do rozvoje venkova: Řeší účelně problémy venkovských oblastí?

V tisku

| — | Zvláštní zpráva č. 8/2006 – Rostoucí úspěch? Účelnost podpory Evropské unie na operační programy pro pěstitele ovoce a zeleniny |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 8/2006 – Rostoucí úspěch? Účelnost podpory Evropské unie na operační programy pro pěstitele ovoce a zeleniny

V tisku

Strukturální opatření

| — | Zvláštní zpráva č. 1/2001 o iniciativě Společenství – „URBAN“ |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 1/2001 o iniciativě Společenství – „URBAN“

Úř. věst. C 124, 25.4.2001

| — | Zvláštní zpráva č. 10/2001 týkající se finanční kontroly strukturálních fondů, nařízení Komise (ES) č. 2064/97 a (ES) č. 1681/94 |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 10/2001 týkající se finanční kontroly strukturálních fondů, nařízení Komise (ES) č. 2064/97 a (ES) č. 1681/94

Úř. věst. C 314, 8.11.2001

| — | Zvláštní zpráva č. 12/2001 týkající se některých strukturálních opatření ke zlepšení situace v oblasti zaměstnanosti: vliv pomoci z Evropského fondu regionálního rozvoje (FEDER) na zaměstnanost a opatření Evropského sociálního fondu (ESF) na boj proti dlouhodobé nezaměstnanosti |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 12/2001 týkající se některých strukturálních opatření ke zlepšení situace v oblasti zaměstnanosti: vliv pomoci z Evropského fondu regionálního rozvoje (FEDER) na zaměstnanost a opatření Evropského sociálního fondu (ESF) na boj proti dlouhodobé nezaměstnanosti

Úř. věst. C 334, 28.11.2001

| — | Zvláštní zpráva č. 3/2002 o iniciativě Společenství – Zaměstnanost – Integra |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 3/2002 o iniciativě Společenství – Zaměstnanost – Integra

Úř. věst. C 263, 29.10.2002

| — | Zvláštní zpráva č. 4/2002 o místních akcích na podporu zaměstnanosti |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 4/2002 o místních akcích na podporu zaměstnanosti

Úř. věst. C 263, 29.10.2002

| — | Zvláštní zpráva č. 7/2003 o zavedení asistenčního programování v rámci strukturálních fondů na období 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 7/2003 o zavedení asistenčního programování v rámci strukturálních fondů na období 2000–2006

Úř. věst. C 174, 23.7.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 4/2004 o programování iniciativy Společenství pro transevropskou spolupráci – Interreg III |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 4/2004 o programování iniciativy Společenství pro transevropskou spolupráci – Interreg III

Úř. věst. C 303, 7.12.2004

| — | Zvláštní zpráva č. 1/2006 o příspěvku Evropského sociálního fondu k boji proti předčasnému ukončování školní docházky |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 1/2006 o příspěvku Evropského sociálního fondu k boji proti předčasnému ukončování školní docházky

Úř. věst. C 99, 26.4.2006

| — | Zvláštní zpráva č. 10/2006 k následným hodnocením cílů 1 a 3 programů z období 1994–1999 (strukturální fondy) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 10/2006 k následným hodnocením cílů 1 a 3 programů z období 1994–1999 (strukturální fondy)

V tisku

Vnitřní politiky

| — | Zvláštní zpráva č. 9/2001 o programu vzdělávání a mobilitě výzkumných pracovníků |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 9/2001 o programu vzdělávání a mobilitě výzkumných pracovníků

Úř. věst. C 349, 10.12.2001

| — | Zvláštní zpráva č. 2/2002 o akčních programech Společenství „Sokrates“ a „Mládež pro Evropu“ |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 2/2002 o akčních programech Společenství „Sokrates“ a „Mládež pro Evropu“

Úř. věst. C 136, 7.6.2002

| — | Zvláštní zpráva č. 11/2003 o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 11/2003 o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE)

Úř. věst. C 292, 2.12.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 1/2004 o řízení nepřímých akcí pro výzkum a technologický rozvoj (VTR) na základě 5. rámcového programu (5. RP) pro VTR (1998–2002) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 1/2004 o řízení nepřímých akcí pro výzkum a technologický rozvoj (VTR) na základě 5. rámcového programu (5. RP) pro VTR (1998–2002)

Úř. věst. C 99, 23.4.2004

| — | Zvláštní zpráva č. 6/2005 k transevropským dopravním sítím (TEN-T) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 6/2005 k transevropským dopravním sítím (TEN-T)

Úř. věst. C 94, 21.4.2006

Vnější akce

| — | Zvláštní zpráva č. 2/2001 o řízení naléhavé humanitární pomoci obětem Kosovské krize (ECHO) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 2/2001 o řízení naléhavé humanitární pomoci obětem Kosovské krize (ECHO)

Úř. věst. C 168, 12.6.2001 a Úř. věst. C 159, 3.7.2002

| — | Zvláštní zpráva č. 3/2001 o řízení mezinárodních dohod o rybolovu, jak ho provádí Komise |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 3/2001 o řízení mezinárodních dohod o rybolovu, jak ho provádí Komise

Úř. věst. C 210, 27.7.2001

| — | Zvláštní zpráva č. 5/2001 o fondech protistran z podpory na strukturální změny vyhrazené na rozpočtovou pomoc (sedmého a osmého ERF) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 5/2001 o fondech protistran z podpory na strukturální změny vyhrazené na rozpočtovou pomoc (sedmého a osmého ERF)

Úř. věst. C 257, 14.9.2001

| — | Zvláštní zpráva č. 11/2001 o přeshraničním programu spolupráce Tacis |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 11/2001 o přeshraničním programu spolupráce Tacis

Úř. věst. C 329, 23.11.2001

| — | Zvláštní zpráva č. 13/2001 o řízení společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 13/2001 o řízení společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP)

Úř. věst. C 338, 30.11.2001

| — | Zvláštní zpráva č. 1/2002 o makrofinanční pomoci (MFA) třetím zemím a prostředcích na strukturální změny (SAF) ve středomořských zemích |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 1/2002 o makrofinanční pomoci (MFA) třetím zemím a prostředcích na strukturální změny (SAF) ve středomořských zemích

Uř. věst. C 121, 23.5.2002

| — | Zvláštní zpráva č. 2/2003 o realizaci politiky bezpečnosti potravin v rozvojových zemích financované ze souhrnného rozpočtu Evropské unie |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 2/2003 o realizaci politiky bezpečnosti potravin v rozvojových zemích financované ze souhrnného rozpočtu Evropské unie

Úř. věst. C 93, 17.4.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 8/2003 o provedení infrastrukturních prací financovaných z ERF |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 8/2003 o provedení infrastrukturních prací financovaných z ERF

Úř. věst. C 181, 31.7.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 10/2003 o účelnosti řízení rozvojové pomoci pro Indii v oblasti cílení pomoci na chudé a zajištění trvale udržitelných přínosů, jak ho provádí Komise |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 10/2003 o účelnosti řízení rozvojové pomoci pro Indii v oblasti cílení pomoci na chudé a zajištění trvale udržitelných přínosů, jak ho provádí Komise

Úř. věst. C 211, 5.9.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 15/2003 o auditu programu mikroprojektů financovaných z ERF |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 15/2003 o auditu programu mikroprojektů financovaných z ERF

Úř. věst. C 63, 11.3.2004

| — | Zvláštní zpráva č. 10/2004 o decentralizaci v oblasti řízení zahraniční pomoci ES na delegace Komise |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 10/2004 o decentralizaci v oblasti řízení zahraniční pomoci ES na delegace Komise

Úř. věst. C 72, 22.3.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 2/2005 k rozpočtové pomoci z ERF v zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT): řízení záležitostí reformy veřejných financí Komisí |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 2/2005 k rozpočtové pomoci z ERF v zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT): řízení záležitostí reformy veřejných financí Komisí

Úř. věst. C 249, 7.10.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 4/2005 k řízení programu hospodářské spolupráce v Asii Evropskou komisí |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 4/2005 k řízení programu hospodářské spolupráce v Asii Evropskou komisí

Úř. věst. C 260, 19.10.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 2/2006 o výkonnosti projektů financovaných v rámci programu TACIS v Ruské federaci |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 2/2006 o výkonnosti projektů financovaných v rámci programu TACIS v Ruské federaci

Úř. věst. C 119, 19.5.2006

| — | Zvláštní zpráva č. 3/2006 o humanitární pomoci Evropské komise v reakci na cunami |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 3/2006 o humanitární pomoci Evropské komise v reakci na cunami

Úř. věst. C 170, 21.7.2006

| — | Zvláštní zpráva č. 5/2006 týkající se programu MEDA |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 5/2006 týkající se programu MEDA

Úř. věst. C 200, 24.8.2006

| — | Zvláštní zpráva č. 6/2006 – Aspekty životního prostředí v rozvojové spolupráci Komise |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 6/2006 – Aspekty životního prostředí v rozvojové spolupráci Komise

Úř. věst. C 235, 29.9.2006

Předvstupní strategie

| — | Zvláštní zpráva č. 5/2003 o programech Phare a ISPA, z nichž se financují projekty v oblasti životního prostředí v kandidátských zemích |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 5/2003 o programech Phare a ISPA, z nichž se financují projekty v oblasti životního prostředí v kandidátských zemích

Úř. věst. C 167, 17.7.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 6/2003 o twinningu jako hlavním nástroji podpory budování institucí v kandidátských zemích |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 6/2003 o twinningu jako hlavním nástroji podpory budování institucí v kandidátských zemích

Úř. věst. C 167, 17.7.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 2/2004 o předvstupní pomoci: Byl program Sapard dobře řízen? |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 2/2004 o předvstupní pomoci: Byl program Sapard dobře řízen?

Úř. věst. C 295, 30.11.2004

| — | Zvláštní zpráva č. 5/2004 týkající se pomoci z programu Phare pro přípravu kandidátských zemí na řízení strukturálních fondů |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 5/2004 týkající se pomoci z programu Phare pro přípravu kandidátských zemí na řízení strukturálních fondů

Úř. věst. C 15, 20.1.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 4/2006 o investičních projektech v rámci programu Phare v Bulharsku a Rumunsku |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 4/2006 o investičních projektech v rámci programu Phare v Bulharsku a Rumunsku

Úř. věst. C 174, 26.7.2006

Administrativní výdaje

| — | Zvláštní zpráva č. 3/2003 o systému invalidních důchodů evropských institucí |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 3/2003 o systému invalidních důchodů evropských institucí

Úř. věst. C 109, 7.5.2003

| — | Zvláštní zpráva č. 1/2005 k řízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 1/2005 k řízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF)

Úř. věst. C 202, 18.8.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 5/2005: Výdaje na tlumočení v Parlamentu, Komisi a Radě |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 5/2005: Výdaje na tlumočení v Parlamentu, Komisi a Radě

Úř. věst. C 291, 23.11.2005

| — | Zvláštní zpráva č. 9/2006 o výdajích na překlady v Komisi, Parlamentu a Radě |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 9/2006 o výdajích na překlady v Komisi, Parlamentu a Radě

V tisku

Finanční nástroje a bankovní činnosti

—

Specifické výroční zprávy

Finanční výkazy Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO)

| — | Zpráva o finančních výkazech ESUO za rozpočtový rok 2000 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech ESUO za rozpočtový rok 2000

Úř. věst. C 185, 30.6.2001 a Úř. věst. C 363, 19.12.2001

| — | Zpráva o finančních výkazech ESUO za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech ESUO za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 158, 3.7.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech ESUO za účetní období končící k 23. červenci 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech ESUO za účetní období končící k 23. červenci 2002

Úř. věst. C 127, 29.5.2003

Výroční zprávy ESUO

| — | Výroční zpráva ESUO za rozpočtový rok 2000 |
| --- | --- |

—

Výroční zpráva ESUO za rozpočtový rok 2000

Úř. věst. C 366, 20.12.2001

| — | Výroční zpráva ESUO a prohlášení o věrohodnosti za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Výroční zpráva ESUO a prohlášení o věrohodnosti za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 302, 5.12.2002

| — | Výroční zpráva ESUO a prohlášení o věrohodnosti za účetní období končící k 23. červenci 2002 |
| --- | --- |

—

Výroční zpráva ESUO a prohlášení o věrohodnosti za účetní období končící k 23. červenci 2002

Úř. věst. C 224, 19.9.2003

Zásobovací agentura Euratomu

| — | Zpráva o finančních výkazech Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2000 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2000

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Zpráva o finančních výkazech Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2001

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Zpráva o finančních výkazech Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2002

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2003

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Zpráva o ověření účetní závěrky Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření účetní závěrky Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2004

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2005 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Zásobovací agentury Euratomu za rozpočtový rok 2005

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

Společný evropský torus (JET)

| — | Zpráva o účetní závěrce společného programu JET za r. 2000 |
| --- | --- |

—

Zpráva o účetní závěrce společného programu JET za r. 2000

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Zpráva o účetní závěrce společného programu JET za r. 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o účetní závěrce společného programu JET za r. 2001

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound, Dublin)

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (dublinská nadace) za rozpočtový rok 2000 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (dublinská nadace) za rozpočtový rok 2000

Úř. věst. C 372, 28.12.2001

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop, Soluň)

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop, Soluň) za rozpočtový rok 2000 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop, Soluň) za rozpočtový rok 2000

Úř. věst. C 372, 28.12.2001

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

Evropské školy

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropských škol za rozpočtový rok 2000 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropských škol za rozpočtový rok 2000

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropských škol za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropských škol za rozpočtový rok 2001

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropských škol za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropských škol za rozpočtový rok 2002

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropských škol za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropských škol za rozpočtový rok 2003

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropských škol za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropských škol za rozpočtový rok 2004

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

Evropská centrální banka (ECB, Frankfurt)

| — | Zpráva o auditu provozní efektivnosti řízení Evropské centrální banky za rozpočtový rok 2000 |
| --- | --- |

—

Zpráva o auditu provozní efektivnosti řízení Evropské centrální banky za rozpočtový rok 2000

Úř. věst. C 341, 4.12.2001

| — | Zpráva o auditu provozní efektivnosti řízení Evropské centrální banky za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o auditu provozní efektivnosti řízení Evropské centrální banky za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 259, 25.10.2002

| — | Zpráva o auditu provozní efektivnosti řízení Evropské centrální banky za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o auditu provozní efektivnosti řízení Evropské centrální banky za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 45, 20.2.2004

| — | Zpráva o auditu provozní efektivnosti řízení Evropské centrální banky za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o auditu provozní efektivnosti řízení Evropské centrální banky za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 286, 23.11.2004

| — | Zpráva Účetního dvora k auditu provozní efektivity řízení Evropské centrální banky za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva Účetního dvora k auditu provozní efektivity řízení Evropské centrální banky za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 119, 19.5.2006

Řízení „schengenských dohod“

| — | Specifická výroční zpráva o finančních výkazech souvisejících s řízením smluv, které uzavřel generální tajemník/vysoký představitel Rady v zastoupení některých členských států a které se týkají instalace a fungování help-desk serveru řídící jednotky a II. etapy sítě Sirene („schengenské dohody“), za rozpočtový rok 2000 |
| --- | --- |

—

Specifická výroční zpráva o finančních výkazech souvisejících s řízením smluv, které uzavřel generální tajemník/vysoký představitel Rady v zastoupení některých členských států a které se týkají instalace a fungování help-desk serveru řídící jednotky a II. etapy sítě Sirene („schengenské dohody“), za rozpočtový rok 2000

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Specifická výroční zpráva o finančních výkazech souvisejících s řízením smluv, které uzavřel generální tajemník/vysoký představitel Rady v zastoupení některých členských států a které se týkají instalace a fungování help-desk serveru řídící jednotky a II. etapy sítě Sirene („schengenské dohody“), za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Specifická výroční zpráva o finančních výkazech souvisejících s řízením smluv, které uzavřel generální tajemník/vysoký představitel Rady v zastoupení některých členských států a které se týkají instalace a fungování help-desk serveru řídící jednotky a II. etapy sítě Sirene („schengenské dohody“), za rozpočtový rok 2001

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Specifická výroční zpráva o finančních výkazech za rok 2002 souvisejících se „schengenskými dohodami“ |
| --- | --- |

—

Specifická výroční zpráva o finančních výkazech za rok 2002 souvisejících se „schengenskými dohodami“

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

Řízení smluv k systému „Sisnet“

| — | Specifická výroční zpráva o finančních výkazech týkajících se řízení smluv, které uzavřel svým jménem náměstek generálního tajemníka Rady v zastoupení některých členských států a které se týkají instalace a fungování komunikační infrastruktury pro schengenské prostředí, známé jako „Sisnet“, za rozpočtový rok 2000 |
| --- | --- |

—

Specifická výroční zpráva o finančních výkazech týkajících se řízení smluv, které uzavřel svým jménem náměstek generálního tajemníka Rady v zastoupení některých členských států a které se týkají instalace a fungování komunikační infrastruktury pro schengenské prostředí, známé jako „Sisnet“, za rozpočtový rok 2000

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Specifická výroční zpráva o finančních výkazech týkajících se řízení smluv, které uzavřel svým jménem náměstek generálního tajemníka Rady v zastoupení některých členských států a které se týkají instalace a fungování komunikační infrastruktury pro schengenské prostředí, známé jako „Sisnet“, za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Specifická výroční zpráva o finančních výkazech týkajících se řízení smluv, které uzavřel svým jménem náměstek generálního tajemníka Rady v zastoupení některých členských států a které se týkají instalace a fungování komunikační infrastruktury pro schengenské prostředí, známé jako „Sisnet“, za rozpočtový rok 2001

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Specifická výroční zpráva k finančním výkazům týkajícím se „Sisnetu“ za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Specifická výroční zpráva k finančním výkazům týkajícím se „Sisnetu“ za rozpočtový rok 2002

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Specifická výroční zpráva k finančním výkazům týkajícím se „Sisnetu“ za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Specifická výroční zpráva k finančním výkazům týkajícím se „Sisnetu“ za rozpočtový rok 2003

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Specifická výroční zpráva k účetní závěrce systému „Sisnet“ za rok 2004 |
| --- | --- |

—

Specifická výroční zpráva k účetní závěrce systému „Sisnet“ za rok 2004

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Specifická výroční zpráva k účetní závěrce systému „Sisnet“ za rok 2005 |
| --- | --- |

—

Specifická výroční zpráva k účetní závěrce systému „Sisnet“ za rok 2005

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

Odrůdový úřad Společenství (CPVO, Angers)

| — | Zpráva o finančních výkazech Odrůdového úřadu Společenství (CPVO, Angers) za rozpočtový rok 2000 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Odrůdového úřadu Společenství (CPVO, Angers) za rozpočtový rok 2000

Úř. věst. C 372, 28.12.2001

| — | Zpráva o finančních výkazech Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHMI, Alicante)

| — | Zpráva o finančních výkazech Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHMI, Alicante) za rozpočtový rok 2000 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHMI, Alicante) za rozpočtový rok 2000

Úř. věst. C 372, 28.12.2001

| — | Zpráva o finančních výkazech Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (EU-OSHA, Bilbao)

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (EU-OSHA, Bilbao) za rozpočtový rok 2000 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (EU-OSHA, Bilbao) za rozpočtový rok 2000

Úř. věst. C 372, 28.12.2001

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

Evropská agentura pro životní prostředí (EEA, Kodaň)

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro životní prostředí (EEA, Kodaň) za rozpočtový rok 2000 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro životní prostředí (EEA, Kodaň) za rozpočtový rok 2000

Úř. věst. C 372, 28.12.2001

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EDMC, Lisabon)

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (EDMC, Lisabon) za rozpočtový rok 2000 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (EDMC, Lisabon) za rozpočtový rok 2000

Úř. věst. C 372, 28.12.2001

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMEA, Londýn)

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků (EMEA, Londýn) týkající se rozpočtového roku 2000 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků (EMEA, Londýn) týkající se rozpočtového roku 2000

Úř. věst. C 372, 28.12.2001

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků týkající se rozpočtového roku 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků týkající se rozpočtového roku 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků týkající se rozpočtového roku 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků týkající se rozpočtového roku 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie (cdT, Lucemburk)

| — | Zpráva o finančních výkazech Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie (CdT, Lucemburk) za rozpočtový rok 2000 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie (CdT, Lucemburk) za rozpočtový rok 2000

Úř. věst. C 372, 28.12.2001

| — | Zpráva o finančních výkazech Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

Evropská nadace odborného vzdělávání (ETF, Turín)

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace odborného vzdělávání (ETF, Turín) za rozpočtový rok 2000 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace odborného vzdělávání (ETF, Turín) za rozpočtový rok 2000

Úř. věst. C 372, 28.12.2001

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie (EUMC, Vídeň)

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie (Vídeň) za rozpočtový rok 2000 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie (Vídeň) za rozpočtový rok 2000

Úř. věst. C 372, 28.12.2001

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

Evropská agentura pro obnovu (EAR, Soluň)

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro obnovu a realizaci pomoci pro Kosovo za rok 2000 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro obnovu a realizaci pomoci pro Kosovo za rok 2000

Úř. věst. C 355, 13.12.2001

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2001 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2001

Úř. věst. C 326, 27.12.2002

| — | Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření účetní závěrky Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření účetní závěrky Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 41, 17.2.2005

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA, Lisabon)

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

Evropská agentura pro leteckou bezpečnost (EASA, Kolín nad Rýnem)

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost letectví za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost letectví za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost letectví za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost letectví za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA, Parma)

| — | Zpráva o ověření účetní závěrky Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření účetní závěrky Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

Eurojust

| — | Zpráva o finančních výkazech Eurojustu za rozpočtový rok 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o finančních výkazech Eurojustu za rozpočtový rok 2002

Úř. věst. C 319, 30.12.2003

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za rozpočtový rok 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za rozpočtový rok 2003

Úř. věst. C 324, 30.12.2004

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za rozpočtový rok 2004

Úř. věst. C 332, 28.12.2005

Konvent

| — | Zpráva o závěrečných účtech sestavených generálním tajemníkem Konventu o budoucnosti Evropské unie za účetní období začínající 21. února 2002 a končící k 31. prosinci 2002 |
| --- | --- |

—

Zpráva o závěrečných účtech sestavených generálním tajemníkem Konventu o budoucnosti Evropské unie za účetní období začínající 21. února 2002 a končící k 31. prosinci 2002

Úř. věst. C 122, 22.5.2003

| — | Zpráva o závěrečných účtech sestavených generálním tajemníkem Konventu o budoucnosti Evropské unie za rozpočtový rok končící dnem 31. prosince 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o závěrečných účtech sestavených generálním tajemníkem Konventu o budoucnosti Evropské unie za rozpočtový rok končící dnem 31. prosince 2003

Úř. věst. C 157, 14.6.2004

Společný podnik Galileo

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Společného podniku Galileo sestavené k 31. prosinci 2003 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Společného podniku Galileo sestavené k 31. prosinci 2003

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Zpráva o ověření roční účetní závěrky Společného podniku Galileo za rozpočtový rok 2004 |
| --- | --- |

—

Zpráva o ověření roční účetní závěrky Společného podniku Galileo za rozpočtový rok 2004

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

Stanoviska

| — | Stanovisko č. 1/2001 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 o financování společné zemědělské politiky a také různá další nařízení týkající se společné zemědělské politiky |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 1/2001 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 o financování společné zemědělské politiky a také různá další nařízení týkající se společné zemědělské politiky

Úř. věst. C 55, 21.2.2001

| — | Stanovisko č. 2/2001 k návrhu nařízení Rady k finančnímu nařízení k souhrnnému rozpočtu Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 2/2001 k návrhu nařízení Rady k finančnímu nařízení k souhrnnému rozpočtu Evropských společenství

Úř. věst. C 162, 5.6.2001

| — | Stanovisko č. 3/2001 k návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí zvláštní opatření pro ukončení služebního poměru úředníků Komise Evropských společenství v rámci reformy Komise |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 3/2001 k návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí zvláštní opatření pro ukončení služebního poměru úředníků Komise Evropských společenství v rámci reformy Komise

Úř. věst. C 162, 5.6.2001

| — | Stanovisko č. 4/2001 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69, kterým se stanoví kategorie úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství, na které se vztahují ustanovení článku 12, čl. 13 druhého pododstavce a článku 14 protokolu o výsadách a imunitách Společenství (důvod: zdanění osob, které mají nárok na dávku poskytovanou v případě ukončení služebního poměru) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 4/2001 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69, kterým se stanoví kategorie úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství, na které se vztahují ustanovení článku 12, čl. 13 druhého pododstavce a článku 14 protokolu o výsadách a imunitách Společenství (důvod: zdanění osob, které mají nárok na dávku poskytovanou v případě ukončení služebního poměru)

Úř. věst. C 162, 5.6.2001

| — | Stanovisko č 5/2001 k návrhu na změnu finančního nařízení Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM, Alicante) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č 5/2001 k návrhu na změnu finančního nařízení Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM, Alicante)

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 6/2001 týkající se návrhu nařízení Komise (Euratom, ESUO, EHS), kterým se mění nařízení Komise č. 3418/93 ze dne 9. prosince 1993, kterým se stanoví podrobná pravidla pro provádění některých ustanovení finančního nařízení ze dne 21. prosince 1977 |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 6/2001 týkající se návrhu nařízení Komise (Euratom, ESUO, EHS), kterým se mění nařízení Komise č. 3418/93 ze dne 9. prosince 1993, kterým se stanoví podrobná pravidla pro provádění některých ustanovení finančního nařízení ze dne 21. prosince 1977

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 7/2001 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68, kterým se stanoví služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 7/2001 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68, kterým se stanoví služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 8/2001 k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví statut výkonných agentur, které mají být pověřovány určitými úkoly při řízení programů Společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 8/2001 k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví statut výkonných agentur, které mají být pověřovány určitými úkoly při řízení programů Společenství

Úř. věst. C 345, 6.12.2001

| — | Stanovisko č. 9/2001 k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady týkající se trestněprávní ochrany finančních zájmů Společenství (č.j. 2001/0115 (COD – KOM(2001) 272 v konečném znění) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 9/2001 k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady týkající se trestněprávní ochrany finančních zájmů Společenství (č.j. 2001/0115 (COD – KOM(2001) 272 v konečném znění)

Úř. věst. C 14, 17.1.2002

| — | Stanovisko č. 1/2002 k návrhu na změnu finančního nařízení Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM, Alicante) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 1/2002 k návrhu na změnu finančního nařízení Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM, Alicante)

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 2/2002 ke změněnému návrhu nařízení Rady k finančnímu nařízení k souhrnnému rozpočtu Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 2/2002 ke změněnému návrhu nařízení Rady k finančnímu nařízení k souhrnnému rozpočtu Evropských společenství

Úř. věst. C 92, 17.4.2002

| — | Stanovisko č. 3/2002 týkající se návrhu finančního nařízení k rozpočtu Eurojustu |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 3/2002 týkající se návrhu finančního nařízení k rozpočtu Eurojustu

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 4/2002 ke změněnému návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (Euratom, ESUO, ES) č. 549/69, kterým se stanoví kategorie úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství, na které se vztahují ustanovení článku 12, čl. 13 druhého pododstavce a článku 14 protokolu o výsadách a imunitách Společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 4/2002 ke změněnému návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (Euratom, ESUO, ES) č. 549/69, kterým se stanoví kategorie úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství, na které se vztahují ustanovení článku 12, čl. 13 druhého pododstavce a článku 14 protokolu o výsadách a imunitách Společenství

Úř. věst. C 225, 20.9.2002

| — | Stanovisko č. 5/2002 k návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí zvláštní opatření pro ukončení služebního poměru úředníků Komise Evropských společenství v rámci reformy Komise |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 5/2002 k návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí zvláštní opatření pro ukončení služebního poměru úředníků Komise Evropských společenství v rámci reformy Komise

Úř. věst. C 236, 1.10.2002

| — | Stanovisko č. 6/2002 k návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí zvláštní opatření pro ukončení služebního poměru úředníků generálního sekretariátu Rady Evropské unie |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 6/2002 k návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí zvláštní opatření pro ukončení služebního poměru úředníků generálního sekretariátu Rady Evropské unie

Úř. věst. C 236, 1.10.2002

| — | Stanovisko č. 7/2002 ke změněnému návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí zvláštní opatření pro ukončení služebního poměru úředníků Evropského parlamentu a dočasných zaměstnanců pracujících v politických skupinách |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 7/2002 ke změněnému návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí zvláštní opatření pro ukončení služebního poměru úředníků Evropského parlamentu a dočasných zaměstnanců pracujících v politických skupinách

Úř. věst. C 236, 1.10.2002

| — | Stanovisko č. 8/2002 týkající se návrhu revidovaného finančního nařízení k rozpočtu Evropské agentury pro obnovu |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 8/2002 týkající se návrhu revidovaného finančního nařízení k rozpočtu Evropské agentury pro obnovu

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 9/2002 týkající se financování společné zemědělské politiky |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 9/2002 týkající se financování společné zemědělské politiky

Úř. věst. C 285, 21.11.2002

| — | Stanovisko č. 10/2002 k návrhu Komise na změnu zakládajících smluv institucí Společenství v souvislosti se schválením nového finančního nařízení |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 10/2002 k návrhu Komise na změnu zakládajících smluv institucí Společenství v souvislosti se schválením nového finančního nařízení

Úř. věst. C 285, 21.11.2002

| — | Stanovisko č. 11/2002 k návrhu nařízení Komise o rámcovém finančního nařízení pro subjekty zmíněné v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 11/2002 k návrhu nařízení Komise o rámcovém finančního nařízení pro subjekty zmíněné v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

Úř. věst. C 12, 17.1.2003

| — | Stanovisko č. 12/2002 k návrhu nařízení Rady na finanční nařízení k devátému Evropskému rozvojovému fondu na základě dohody o partnerství mezi státy AKT a EU podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 12/2002 k návrhu nařízení Rady na finanční nařízení k devátému Evropskému rozvojovému fondu na základě dohody o partnerství mezi státy AKT a EU podepsané v Cotonou dne 23. června 2000

Úř. věst. C 12, 17.1.2003

| — | Stanovisko č. 13/2002 týkající se návrhu nařízení Komise, kterým se stanoví podrobná prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 13/2002 týkající se návrhu nařízení Komise, kterým se stanoví podrobná prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

Úř. věst. C 12, 17.1.2003

| — | Stanovisko č. 14/2002 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 14/2002 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství

Úř. věst. C 21, 28.1.2003

| — | Stanovisko č. 1/2003 k návrhu nařízení, kterým se stanoví finanční ustanovení platná pro Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu („finanční nařízení“), určené rozpočtovému výboru Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 1/2003 k návrhu nařízení, kterým se stanoví finanční ustanovení platná pro Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu („finanční nařízení“), určené rozpočtovému výboru Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory)

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 2/2003 k návrhu nařízení, který se stanoví finanční ustanovení platná pro Odrůdový úřad Společenství („finanční nařízení“), určené správní radě Odrůdového úřadu Společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 2/2003 k návrhu nařízení, který se stanoví finanční ustanovení platná pro Odrůdový úřad Společenství („finanční nařízení“), určené správní radě Odrůdového úřadu Společenství

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 3/2003 týkající se návrhu finančního nařízení Evropského úřadu pro bezpečnost potravin |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 3/2003 týkající se návrhu finančního nařízení Evropského úřadu pro bezpečnost potravin

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 4/2003 týkající se návrhu finančního nařízení, které se vztahuje na Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 4/2003 týkající se návrhu finančního nařízení, které se vztahuje na Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 5/2003 k návrhu nařízení Rady, kterým se při příležitosti vstupu Kypru, České republiky, Estonska, Maďarska, Lotyšska, Litvy, Malty, Polska, Slovenska a Slovinska do EU zavádí zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 5/2003 k návrhu nařízení Rady, kterým se při příležitosti vstupu Kypru, České republiky, Estonska, Maďarska, Lotyšska, Litvy, Malty, Polska, Slovenska a Slovinska do EU zavádí zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků Evropských společenství

Úř. věst. C 224, 19.9.2003

| — | Stanovisko č. 6/2003 týkající se návrhu finančního nařízení Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 6/2003 týkající se návrhu finančního nařízení Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 7/2003 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000, kterým se provádí rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 7/2003 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000, kterým se provádí rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství

Úř. věst. C 318, 30.12.2003

| — | Stanovisko č. 8/2003 k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady na ustanovení akčního programu Společenství na podporu činností v oblasti ochrany finančních zájmů Společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 8/2003 k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady na ustanovení akčního programu Společenství na podporu činností v oblasti ochrany finančních zájmů Společenství

Úř. věst. C 318, 30.12.2003

| — | Stanovisko č. 9/2003 k návrhu nařízení Komise na standardní finanční nařízení pro výkonné agentury v souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 9/2003 k návrhu nařízení Komise na standardní finanční nařízení pro výkonné agentury v souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství

Úř. věst. C 19, 23.1.2004

| — | Stanovisko č. 10/2003 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2728/94, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 10/2003 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2728/94, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy

Úř. věst. C 19, 23.1.2004

| — | Stanovisko č. 1/2004 ke změněnému návrhu nařízení Rady, kterým se mění služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 1/2004 ke změněnému návrhu nařízení Rady, kterým se mění služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství

Úř. věst. C 75, 24.3.2004

| — | Stanovisko č. 2/2004 k modelu „jednotného auditu“ (a návrhu pro rámec vnitřní kontroly Společenství) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 2/2004 k modelu „jednotného auditu“ (a návrhu pro rámec vnitřní kontroly Společenství)

Úř. věst. C 107, 30.4.2004

| — | Stanovisko č. 1/2005 k návrhu nařízení Rady k financování Společné zemědělské politiky |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 1/2005 k návrhu nařízení Rady k financování Společné zemědělské politiky

Úř. věst. C 121, 20.5.2005

| — | Stanovisko č. 2/2005 k návrhu nařízení Rady o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 2/2005 k návrhu nařízení Rady o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti

Úř. věst. C 121, 20.5.2005

| — | Stanovisko č. 3/2005 k návrhu nařízení Komise, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 3/2005 k návrhu nařízení Komise, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

Úř. věst. C 124, 23.5.2005

| — | Stanovisko č. 4/2005 k návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropských společenství a k návrhu nařízení Rady o prováděcích opatřeních pro opravu rozpočtové nevyváženosti podle článků 4 a 5 rozhodnutí Rady ze dne (...) o systému vlastních zdrojů Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 4/2005 k návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropských společenství a k návrhu nařízení Rady o prováděcích opatřeních pro opravu rozpočtové nevyváženosti podle článků 4 a 5 rozhodnutí Rady ze dne (...) o systému vlastních zdrojů Evropských společenství

Úř. věst. C 167, 7.7.2005

| — | Stanovisko č. 5/2005 k návrhu změny finančního nařízení Odrůdového úřadu Společenství, který byl přijat správní radou úřadu dne 16. září 2004 |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 5/2005 k návrhu změny finančního nařízení Odrůdového úřadu Společenství, který byl přijat správní radou úřadu dne 16. září 2004

Nezveřejnĕno v Úř. věst.

| — | Stanovisko č. 6/2005 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 a nařízení (Euratom) č. 1074/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 6/2005 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 a nařízení (Euratom) č. 1074/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)

Úř. věst. C 202, 18.8.2005

| — | Stanovisko č. 7/2005 k návrhu nařízení Komise, kterým se mění nařízení (ES) č. 1653/2004, pokud jde o status účetních výkonných agentur |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 7/2005 k návrhu nařízení Komise, kterým se mění nařízení (ES) č. 1653/2004, pokud jde o status účetních výkonných agentur

Úř. věst. C 249, 7.10.2005

| — | Stanovisko č. 8/2005 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vzájemné správní pomoci při ochraně finančních zájmů Evropského společenství proti podvodům a jiným protiprávním jednáním |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 8/2005 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vzájemné správní pomoci při ochraně finančních zájmů Evropského společenství proti podvodům a jiným protiprávním jednáním

Úř. věst. C 313, 9.12.2005

| — | Stanovisko č. 9/2005 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2728/94, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (KOM(2005) 130 v konečném znění) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 9/2005 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2728/94, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (KOM(2005) 130 v konečném znění)

Úř. věst. C 313, 9.12.2005

| — | Stanovisko č. 10/2005 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 10/2005 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

Úř. věst. C 13, 18.1.2006

| — | Stanovisko č. 11/2005 k předloze nařízení Komise, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 11/2005 k předloze nařízení Komise, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

Úř. věst. C 13, 18.1.2006

| — | Stanovisko č. 1/2006 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013) |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 1/2006 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013)

Úř. věst. C 203, 25.8.2006

| — | Stanovisko č. 2/2006 k návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 2/2006 k návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropských společenství

Úř. věst. C 203, 25.8.2006

| — | Stanovisko č. 3/2006 k návrhu nařízení Rady, kterým se při příležitosti přistoupení Bulharska a Rumunska zavádějí zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 3/2006 k návrhu nařízení Rady, kterým se při příležitosti přistoupení Bulharska a Rumunska zavádějí zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků Evropských společenství

V tistu

| — | Stanovisko č. 4/2006 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství |
| --- | --- |

—

Stanovisko č. 4/2006 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

V tistu

---